34 M. BRAŠNIĆ. 
posrednom doticaju i obćenju s jadranskim Primorjem, na kojem 
su se bila sačuvala municipija još iz rimskih vremena. ?? 
Radi predmeta ove razprave, govoriti mi je ovdje samo o onih 
gradovih, koji sa ležali u pojedinih župah, te jim bili središtem. 
Po rezultatih dosadanjih iztraživanja o razvoju gradova u sred- 
njem vieku, pripadaše gradovom s municipalnimi uredbami 1) pravo 
biranja načelnika, zastupstva i ostalih municipalnih činovnika; 2) 
samosvojno sudstvo, odieljeno i nezavisno od ostalih sudova; 3) 
pravo kovanja novca; 4) slobodna trgovina; a 5) ostadoše oni po- 
njekle neki medjunarodni individualitet. 
Da vidimo sada, jesu li i koji hrvatski županijski gradovi ta 
preimućtva uživali 
U tabulah crkve sv. Mihalja u Spljetu k' god. 1000 čitamo »Flo- 
rinus Princeps Spalati et C ly si«;% u darovnici kralja Kriesimira 
od 5. stud. 1069 podpisan je medju svjedoci i »Andreas Belgra- 
densis prior«,*!' u listini od 8. veljače 1076 stoji: »atque prior de 
Belgrado, Justus Veneticus, Gregorius fraler episcopi, Drago de 
Crastina, Michael de Utica, Prestantius Petrigna Anastasli, Michael 
de Diachi Vero atque omnes conceves nostre civitatis«, a na koncu 
iste listine »Hgo Prestantius episcopus Belgradensis«;?* u jednoj 
listini od iste g. bez dana 1 mjeseca »Domno justo Priore« (t.j. 
Biograda) ;*5 u drugoj listini od iste god. bez dana i mjeseca »Do- 
minico Justo Beigradi Priorante.«?* Od ovud doznajemo za načel- 
nika kliškog Florina, načelnike biogradske, Andriju, Justa Vene- 
tika i Dominika Justa, ako ova dva posljednja nisu jedna te ista 
osoba, za zastupstvo i gradsku biogradsku skupštinu, ovu bo mo- 
ramo razumievati pod »atque omnes conceves nostre civitatis«. 
Predmetu, o kojem je govor, ništa nesmeta, što su po listini od 
8. veljače g. 1076. Biogradjani tada pripoznavali vrhovnu vlast 
mletačku, jer se je Biograd, sudeć po posljednjima dviema izpra- 
vama, u kojima se više nespominje dužd mletački, nego kralj hr- 
vatski Svinimir, još iste godine pod vlast hrvatsku povratio,*? s 
čega se ove dvie izprave u posljednju četvrt g. 1076 uvrstiti mogu, 
jer je, kako iz poviesti znamo, Svinimir mj. listopada 1076 u Bio- 
gradu za kralja okrunjen. Da je pako izbor načelnika i zastupstva 
slobodan bio, vidimo iz povelja Kolomanovih 1 njegovih nasljed- 
nika, kojimi dalmatinskim gradovom stare povlasti potvrdjuju, te 
k ovim 1 slobodan izbor načelnika pribrajaju. Hrvatski vladaoci 
rješavali su sve važnije državne poslove, i to nesamo zakonodavne, 
