ŽUPE U HRVATSKOJ. OD 
nego kad kada i administrativne, ne sami od sebe, nego u dogo- 
voru s viećem ili zborom narodnih starješina.3* Sudeć po listini 
od 5. stud. 1069 bijaše vladaoc u takvih važnih poslovih vezan i 
na suglasje 1 dogovor načelnika gradova s municipalnimi uredbami, 
u ovoj bo listini spominje se kano svjedok jednomu kraljevskomu 
aktu medju inimi i Andrija načelnik biogradski. Po listini od 8. 
veljače 1076 moradjaše gradski načelnik i zastupstvo u važnih po- 
slovih saslušati mnienje gradske skupštine. Tim doznajemo i faktore 
gradske uprave, ti su: gradska skupština, načelnik, zastupstvo i 
činovnici u pojedinih strukah gradske uprave. 
U listini Petra Kriesimira od 5. stud. g. 1069. čitamo: »Salui- 
sclauus nonensis iudex testis.57 Da ovaj nije bio župan ninski, kako 
Račkis* misli, vidi se iz iste listine, u kojoj je medju inimi spo- 
menut i »admiro nonensis iupanus.«?* 
Mislim, da neću pogriešiti, 
ako uztvrdim, da je ovaj »Saluiselauus« bio sudac ninski, a tim da 
je grad Nin poput ostalih municipija imao svoj vlastit sud. Isto 
tako doznajemo iz već spomenute listine od g. 1076. bez dana i 
mjeseca za sudca biogradskog Grgura,“ a tim posredno i za samo- 
stalni biogradski sud. 
Da je kojemu hrvatskomu županijskomu gradu još za vlade na- 
rodne dinastije bilo priznavano pravo kovanja novca, neda se radi 
pomanjkanja izvora uztvrditi. 
Mi doduše neimamo nijednoga“ izravnoga svjedočanstva, da bi koj 
županijski grad za narodne dinastije slobodnu trgovinu tjerao. Nu 
za Biograd ga i netrebamo. 
Ovaj grad stajao je već za narodne dinastije u doticaju sa su- 
sjednim talijanskim primorjem 1 s Normani u doljnjoj Italiji. Da je 
pako ovomu doticaju glavnim poticalom trgovina bila, biti će sva- 
komu jasno. 
Da je Biograd i neki medjunarodni individualitet bio, vidimo iz 
spomenute već listine od 8. veljače 1076, kojom se zastupnici gra- 
dova Spljeta, Trogira, Zadra i Biograda mletačkomu duždu ob- 
vezuju: »ut ab hac die in antea... nullus nostrum civium audeat 
adducere Nortmannos aut extraneos in Dalmatiam, aut per se ip- 
sum vel quovis ingenio.« Odovud se vidi, da je Biograd stajao u 
savezu s Normani i drugimi inostranci. 
Lako da je osim spomenutih gradova: Klisa, Biograda i Nina 
još koj hrvatski županijski grad za narodne dinastije municipalnu 
samoupravu imao, nu o tom nam se nijedan spomenik nesačuva. 
* 
