TREĆEGORJE I PODLOGA MU U GLINSKOM 
. POKUPJU. 
(Geognostička iztraživanja od g. 1871.) 
Opisao. 
DR. GJURO PILAR. 
Mia . 5 . . .v . . z 
Citano u sjednici matematičko-prirodoslovnoga razreda jugoslav. akad: 
znanosti i umjetnosti dne 27. veljače 1873. 
Uvod. 
Dvi napredni narodi, kolovodje moderne kulture, neoslanjaju svoje 
dobrobiti jedino na dobivanje ustrojnih proizvoda tla, toli nestalna 
platca, nego potiču sve grane ljudske djelatnosti, imenito pako pre- 
radjivanje neustrojnih prirodnina, koje zemlja mjestimice u velikoni 
obilju pruža. Geolog je prvi koj utire put daljnjim iztraživanjem 
zemaljske kore, imajućim za svrhu racionalno crpljenje podzemnoga 
blaga. Njega vodi doduše većinom samo znanstven interes. Poput 
starinara putuje po zemlji, kupeć gradivo za pradrevnu »pov1est« 
dogadjaja, koji su sliedili vječiti sukob plutonskih 1 neptunskih 
sila; on razlučuje što bje »prije« a što »poslie« te kojim sliedom 
učinaka površina i utroba zemlje do svojega sadanjega oblika 1 sa- 
danjega sloga dodje. On bilježi u obće množinu opazaka, koje za 
njim rudar pomno pobire kao dragociene podatke za svoja koristo- 
nosna iztraživanja; jer svaka po zemljoznancu opredieljena formacija, 
za njega posebna blaga nosi, a svaka plutonička kam zametom je 
posebnih rudina. 
Već je desetak godina, da se je, u pravom poznavanju stvari i 
prama potrebi naše domovine, taj put utro, te se zemlja pregledno 
već podobro izpitala. Naš visoki sabor dopitao je g. 1870. veću go- 
dišnju svotu, da se zemlja samostalno protražuje. djelomice, da se 
kupi prirodnina za naš nar. muzeum, a napose, da se zemlja po- 
tanje 1 točnije opiše, te da se sastavi gradivo za geognostički tlo- 
vid trojedne kraljevine. 
