Fizički odnošaji banovačke pukovnije prve. 
Premda se kod današnje struje znanja mnogo drži do stroga lu- 
čenja inače si srodnih i nerazlučivih struka, tobož da to nebude na 
uštrb strukovnoj točnosti, to ću ipak, prema našim potrebam, uslied 
kojih je pojedincu dužnost svestranije motriti i izvjestjivati, pokušat 
nacrtati sliku fizičkih odnošaja upitne pukovnije u koliko to dosad 
jošt učinjeno nije. 
Banovačka pukovnija po naravi svoga zemljišta stoji na prelazu 
iz ravnice pram višavam krajine turske. Najniže joj točke neleže 
izpod 300“ a najviše točke nedosižu 2000“. Računajuć visinu naj- 
niže točke i petinu napram toj točki relativne visine najvećega 
vrhunca tad bi dobili srednju visinu čitave pukovnije oko 600“. 
Premda nemanjka u ovom predelju tragova abyssodynamičkih 
učinaka, koji bi plastičnu sliku zemlje znatno promieniti imali 
(Vratnik, Petrova gora, Jurina brda) to se ipak glavni razlog sa- 
danjega oblika zemljišta ovoga ima tražiti u trajnih učincih voda. 
Vode. 
Dve vode, koje padaju na površinu unutar političkih granica do- 
sadanje banovačke pukovnije, razdieljuju se na dva nejednaka pod- 
ručja dvajuh pritoka Save, naime Kupe i Une, i to u takovoj mjeri, 
da samo tridesetina rečene površine odvadja svoje vode u Unu, a 
dvadeset i devet tridesetina u Kupu. Znamenito je svakako, da naj- 
veči dio žliebova 1 potoka rečene pokrajine, teče smjerom sjeverno- 
istočnim, što nije samo slučaj, neg ima svoj razlog u gorskom slogu 
i u brazdenju koševa. | 
Znatniji žliebovi pukovnije koji se u Kupu slievaju jesu od zapada 
Ć 
pram istoku: 1. Udbinja, 2. Trepča, 3. Glina, 4. Utinja, 
9. Petrinja. 
Od _ manjih pritoka Kupe, med ustjem potoka Selnice (koji 
čini medju pram slunjskoj pukovniji) i med Trepčom, spomenut 
je Kovačevac, Slatinjak (medju kojima leži Golubinjak selo) 
zatim Kremešnicu, s pritokom Jošavicom (u koju utiću Otić 
i Crna draga), Prostrancem i Malom Kremešnicom, zatim 
Mikanićev potok 1 Siminovac, koji svi ukupno odvadjaju 
vodu od 92 tisućine cielokupne površine. 
