58 G. PILAR. 
banovačku pukovniju, većinom protiče trećogorske naslage, tvori 
široku kotlinu katinovačku na mjestu, gdje se Pecka u nju slieva 
i drugu kod Topuskoga, a zatim, počam od sutoka Maje pa do 
ustja, široku naplavnu ravnicu. Na zemljištu pukovnije pritiču joj 
niže jur spomenute Pecke (ojačane manjimi virnjaci) potok Ć e- 
mernica (s! Turčenicom pritokom njenim) Kapčevac, Kli- 
movački potok, Solna, Mazinac. S desna utiče u Glinu iz 
Čašinskoga bila u turskoj krajini dolazeća Glinica, koja takodjer 
u se prima sve potoke, koji jugo-zapadno sa zemljišta banovačkoga 
teku na zemljište turske krajine (Babinovac, Bojna, Kuriač- 
nica, Čemernica). Nadalje utiče u Glinu potok Buzeta sa 
njenimi na lievoj strani se pridružujućimi pritoci Medenjakom 
Velikom Gvozdnom, Ravnom, Crljenom; same duboke 
provaline u pjeskarih starijih i mladjih, u skriljih i plutoničnom 
stienju te izvanredno divje al i čarobne naravi. 
Mieka Maja, koja Glini s desne strane pritiče, jedan je od _važ- 
nijih žhiebova pukovnije. Izvore ima sjeverno od vratničkoga klanca, 
a u svom toku prima na lievo Klašnić (pokraj istoimenoga sela 
tekući potok), zatim Bratelić, Dabrinu, Vrtlinu,a na desno 
RKustovu, Kozuperovicu, Dragotinu, Krajačicu i zna- 
tan potok Brucinu, koji vijugajuć se kroz pjeskarne provaline 
i laporne brežuljke, sjeverno od okružnoga mjesta Maje, utiče u isto- 
imenu rieku. Napokon znatniji je pritok Maje jošte potok Ho viška. 
Kod glavnoga mjesta pukovnije Gline, stiče se Maja s Glinom 
te zajedno toče svoje vode širokom naplavnom ravnicom, zalievajuć 
ju kod povodnje sve do podnožja okolnih brežuljaka. 
Niže Maje prima Glina još mnoge manje potoke 1 jarke od 
kojih spominjemo Markovac, Moštanicu, Čikovičku, Šišak 
i Jelvin potok 
Utinja, koja kod Vratečkoga utiče u Kupu, ima slitinu za- 
premajuću 95 tisućina cjelokupne površine pukovnije. Izvori su joj 
pod Bakračkim brdom, odakle, u spodobi luka na istok napeta, pram 
Kupi se salieve. Najglavniji joj je pritok s lieve strane Šanja, 
koja u svojem dolnjem toku probija staro-terciarne pjeskare, tvoreć 
jednu od najčarobnijih provalnih dolina pukovnije, šaljivo Goran- 
skom, Švicarskom nazvanu. 
Potok Petrinja pograniči tek pukovniji na istoku i prima 
samo pomanje jarke, koji svi ukupno odvadjaju vodu sa 33 tisu- 
ćine cjelokupnoga zemljišta. 
