TREĆEGORJE U GLINSKOM POKUPJU. 59 
Kako jur navedeno spada samo tridesetina površine pukovnije na 
slitinu Une rieke i to posredno pritokom Žirovcem, koji opet 
u se prima Klatnu, Radačnicu, Ćuglen i druge pomanje 
jarke, koji se poput listnih žilica razgranjuju prekrasnom kotlinom 
žirovačkom. 
Znatnijih jezera neima pukovnija ako tako nenazovemo manje 
nakupine vode uslied zaustavljena odtoka pojedinih jačih vrela. 
Takovih jezera nalazi se jedno sjeverno Bieloga Brda kod Jošavice, 
koje tako visoko leži, da bi kod jednostavne hydrauličke konstruk- 
cije moglo postati pravom blagodati, za natapanje polja; jezeru bo 
nikada vode nemanjka. Drugo jezerce nalazi se sjevero-istočno od 
gornjeg Selišta. Med Selom Medjurečjem i Žunci ima takodjer je- 
zerce. Najveće pako jezero jest ono što se nalazi kod _hrastovačkog 
Brda nedaleko medje sa pukovnijom banovačkom drugom; te je 
jedno 200% dugo a 100% široko. Osim toga nalazi se u eocenskih 
i starijih pjeskarih ponikva, kao što ih u pravom Krašu nalazimo 
samo su obično vodom izpunjene, što je s jedne strane svjedočan- 
stvo bolje neprobojnosti tla a i znatnije količine atmosferičkih obo- 
rina no ih ima u krašnih predjelih. 
Gore. 
Sadanje oroplastičko stanje pukovnije ima se ponajviše pripisati 
uplivu voda, koje su po vremenu denudacijom 1 i ezorium meklje 
gradivo (pjesak, gline, meklje pjeskare) razrovali, a tvrdjega, stal- 
nijega (plutoničkoga stienja, vapnika, gromača) nerazmjerno snanje 
se taknuli. Abyssodynamički učinci prama uplivu voda izčezavaju 
vjerojatno za trajanja kredne a stalno za terciarne tvorbe.!' Sje- 
verni dio pukovnije pako jošte je pokopan u molasi, te samo nje- 
koji žliebovi dosta duboko zasiecaju, pokazujuć, da je 1 ovdje podloga 
zemljišta petrografički posvema analogna sa zemljištem južnoga diela. 
Da obe strane rieke Gline leže najvažnije gore pukovnije: Petro- 
va gora na zapadu sa najvišim Velikim Petrovcem na samoj 
medji Slunjskoj, a Zrinjska gora na istoku. Obe ove gore 
imaju jezgru starijih neptunskih naslaga sa sredo- i mladodobnimi 
tvorinami po boku. Pojedini humi su plutoničke naravi, u pod- 
ručju Petrove gore ciela Jurina brda, znamenita radi svoga 
izvrstna vina, a za Zrinjsku goru Kobiljak 1 Vratnik, koji 

1 O terciarnom plutoničkom  stienju nije govora za ovu pukovniju kako to 
tumači g. 'Tietze. (Jahrb. k. k. geol. Reichsanst. 1872. p. 280). 
