66 GJ. PILAR. 
Klimakterički odnošaji pukovnije, prem ona neima no 25:3 četv. 
milja, ipak su podosta različiti. Srednja visina južnoga diela, koja 
iznosi do 800 stopa, k tomu guste dubrave, imaju za posljedicu 
česte oborine; dakle podnebje hladnije, jer kišovito. Oluje tuj su 
veoma nagle 1 bujevite, te prouzrokuju ne riedko znatnih popla- 
vina kod raznih potoka. S istih razloga obiluje takodjer zemlja na 
vreli, od kojih njekoja imaju mineralnih raztopina, te gdjekoja 1 
znatnu toplinu, kao jur za dobi Rimljana poznate Toplice ili To- 
pusko. Zemljište južnoga diela prem inače krševito, ipak je dosta 
plodno; jerbo najrazličitije plutoničko stienje pruža sva elementa 
potrebna za mineralnu hranu bilja. 
Južni ovaj priedelj čini i liepši utisak na čovječu dušu, te i zbilja 
je narod ovdje stanujući puno jedriji, otvoreniji nego suplemenjaci 
mu med pjeskuljastimi brežuljci na sjeveru. 
Priroda se ovuda divno razvija, a sa relativno malih visina oko 
ti se nemože češtje nasititi čarobnoga prizora, koj ti se čedno pred 
nogama stere. Kobiljak, na primjer tek je 1538“ visok, al neopi- 
siva je slika, koja se u juternjem suncu pod njim razvija. Koliko 
okom zahvatiti možeš, širi se na južnom mu podnožju krajina 
turska, valovita, šumovita, a kao najjužniji joj okvir opažaju se bo- 
sanske 1 medjašne dalmatinsko-hrvatske gore. Ljudska kultura tuj 
se neočituje ničim, toli je sve sitno napram preimućtvu prirode; 
samo na zapadu, poput biela labuda, diže se Cetin, njekad velebni 
hrvatski grad, a sada pusto uzničko pristanište. 
Priroda je čovjeku manje mila i manje prudna u sjevernom dielu 
pukovnije, kako to jur rekosmo. Oblici su neznatniji a zemlja 
manje ubava, jer praporasta, van ako izuzmež naplavne ravnice, 
koje se medjutim nerabe nego za sjenokoše. Ino zemljište po briežuljei 
propušta uslied svojih sastavina veoma lasno vodu, te zaoto treba 
veoma mnogo i često kiše, da zemlja produktivnom bude, a mala 
suša, koja se drugdje i neoćuti, postane ovdje uzrokom velike ne- 
rodice. Osim toga žutica zemlja, koja je ovdje najčestja, po samoj 
sebi je najneplodnija podloga, te gdjegod uslied erozije ogoli, ondje 
pače kad isti proces već i prestane, neće ništa da plodi, do njekog 
bielog stanicnog lišaja, koj zemlju kao vapnom okorjelu na velikih 
prostorija pokriva. Pače ista bujad (filix) i resulja (erica), koje 
inače na najsiromašnijem zemljištu uspievaju, te ovdje sva zapu- 
stjela zemljišta izključivo i zauzimlju, nemogu na takovih golina 
