68 GJ. PILAR. 
Ipak nije nemoguće, da je spomenutomu g. pošlo za rukom ob- 
resti koju točku sa neolitičkim stienjem (on spominje rhyolith med 
stieninami našastimi u pukovniji), nu sa svoje strane mogu sa sje- 
gurnošću reći, da se nijedna kam, koju sam osobito u Pokupju 
motrio, neima uvrstiti u neolitičke stienine. Naslage, koje se obično 
u pukovniji oko eruptivnoga stienja nalaze, takodjer prije na koju 
paleo- ili mesozoičku formaciju spadaju nego na trećogorje. 
Najpodpunije su od mesozoičkih tvorba razvijene vapnene sasto- 
jine triadičke (barem se dosad nije još naučilo razlikovati jurassič- 
kih i krednih oblika rad pomanjkanja okamina), koje nisu bez rud- 
noga blaga, osobito južno Vratnika, gdje se neriedko nalazi trie- 
mova izpunjenih olovnjakom, te sumpornom i mjedenom pukovinom. 
Petrova gora okružena je takodjer triadičkimi naslagami, dočim 
joj je jezgra paleozoička. Njezino rudno bogatstvo dobro je po- 
znato, nu ostalo je dosada bezkoristno, jer našoj zemlji prometala 
manjkaju, koja jedino konkurenciju sa inimi rudokopji mogućom čine: 
Eruptivno stienje, koje probija paleozoičke formacije, veoma je 
raznoliko: Diabasi, Melaphyri, Augitni porphyri, Gabro rosso, eklo- 
gitoidni i obični Serpentini (u dolini Čermenice, što teče u Glinicu). 
Najniži niveau, koji se pokazuje u ovih predjelih sastoji se iz 
tinjastih, kristalnih 1 augitnih skrilja, koji se najliepše pokazuje u 
dolini gornje Buzete (Tietze. Das Gebirgsland siidlich Glina — 
Jahrbuch d. k. k. geol. Reichsanst. 1872. p. 255). 
To su u pregledu oblici, koji u pomenutoj pukovini dolaze. G. 
Tietze opisao je južni dio pukovnije, kojemu je sjeverna granica 
istočno-zapadna crta iduća preko Gline; sjeverno te crte pa do Kupe 
leži zemljište, koje je meni za potanje iztraživanje opredieljeno 
bilo. U sliedećem dajem resultate svojih pažnja u tih pokupskih 
predjeli. 
Geologički nacrt predjela sjeverno mjesta Gline pram Kupi. 
Ovo zemljište najtočnije je proučio Dionys Stur, savjetnik rudarski 
kod e. kr. geol. zavoda u Beču, a dopisujući član jugoslav. akade- 
mije. Na temelju svoga iztraživanja sastavio je geognostičku kartu 
a u svojem širem izvješću (Bericht iiber_ die geologische Ueber- 
sichts-Aufnahme im mittlerem Theil Croatiens, Jahrbuch der k. k. 
Reichsanst., Wien, 1863. p. 485—523.) pobilježio je svoje pažnje 
iz ovoga terraina. 
