TREĆOGORJE U GLINSKOM POKUPJU. 81 
TE 
Neozoičke tvorine (trećegorje). 
1. Hocen. 
Uslied iztraživanja zaslužnoga zemljoznanca D. Štura poznato je 
bilo u Pokupju na dva mjesta eocenskih naslaga 1 to u šanjskoj 
prodolini, kao nastavak utinjskih pjeskara (sjeverno od sela Gora), 
zatim na istoku Lasinja u potoku Kremešnici. Veći dio po- 
tonjih pjeskara nedvojbeno su paleozoičke naslage; jedino na samom 
ušću rečenoga potoka, pa duž Kupe, ima pjeskara, koji po svojih 
petrografskih obilježji (većinom su mehki, razdrobivi, u tankih 
koševih) i svojim brazdenjem mogu u eocen uvršteni biti. Na po- 
toku Jošavici, tik Lasinja brazdi pjeskar hor. 9% a pada 5j-Is. pod 
nagibom od 35—45% Sloga je mehkuljasta, te prelazi u škriljave 
pješčanike 1 u skrilje. Njekoliko stotina hvatih na istoku izranjaju 
izpod tih pjeskara vapnenci sa aphaniti a prikriveni su praporom. 
Isti pjeskari pojavljuju se oko sela Sredičko i Stefanki, gdje ga svi 
dublji potočni žliebovi odkrivaju, a mjestimice se, osobito kod sela 
Bredičko, uzpinje na stiene do 10 hvatih visoke, gdje se izmjeničan 
slied krupnozrnata i skriljava pjeskara dobro pregledati može. Or- 
ganičkih ostanaka nebijaše naći, nu za oto ipak označeni dio pje- 
skara iz čisto geotektoničkih, petrogratskih 1 stratigrafskih razloga 
u eocenski pjeskar pribrajam, kako ću poslie obrazložiti. 
U prodolini šanjskoj na sjeveru Gora dolazi ćvrst pjeskar, 
koj se izmjenjuje sa sivimi škrilji veoma prhkimi. Na gdjekojih 
mjestih ima u tih škriljih željeznoga glinenca u plosnatih kolutina, 
a kadkada tragova kopnenu bilju. Mjestimice ima i tankih slojeva 
ugljevite tvari, nu nebijaše naći traga životinskim ostankom. Bi- 
ljevni ostanci su svi loši te jedva bi dopustili generičko opredielje- 
nje. S te strane nije dakle nikakve 
pomoći; nu brazdenje i padanje je 
kao i u predidućih pjeskari, te su 
sl osim toga i u petrogratskom 
pogledu posvema identični. 
Sa ovim pjeskarom dolaze jošte 
sivi i plavkasto-crni vapnici, koji 
veoma riedko biljevnih ostanaka 
pokazuju i to samo na izprhnutih 
površina, jer u jedru lomu ne- 
RAD XXV. 

6 
