TREĆEGORJE U GLINSKOM POKUPJU. 83 
djeli krednom 1 nummulitnom pjeskaru. (G. Stache. Verh. d. k. k. 
geol. Neichsanst. 1860 p. 58.) Zaoto gornja kreda i eocenske na- 
slage uviek medju sobom konkordiraju, dočim na njimi uviek dis- 
kordantno leže miocenske naslage. Da-li od ovoga pjeskara dio 
spada na krednu tvorbu, to se za ove tri skupine nemože izvjest- 
nošću reći, dočim je to više no vjerojatno za masivno razvijene 
buzetske pjeskare. 
Dvakako se može uztvrditi, da su pjeskari na Trepči relativno 
starodobniji od šanjskih, koje g. Štur u razgovoru samnom označi 
kao spadajuće na sočanske sladkovodne naslage (Sotzka Sehich- 
ten) a uslied toga kao podlogu neogena. To mnienje zaslužuje 
svakako uvaženja, jer je €. Stur velik poznavalac tih taložina, koje 
je u Štajerskoj osobito proučiti prilike imao. Pristao bih 1 sam 
rado uz to mnienje kad nebi ovim pjeskarom bili podredjeni vap- 
nici sa fucoidi, kako smo jur to naveli, te kad nebi im petrogra- 
fička 1 stratigrafička obilježja tako nalična bila eocenskim ako ne 
jošte starijim pjeskarom na Trepči 1 na Kupi. 
2. Neogen. 
Najpodpunije su razvijene u naznačenom zemljištu mladoterci- 
jarne naslage, kojih prhko, mehkano gradivo izpunjuje sve kotline, 
te sačinjava plodne ravnice i ubave brežuljke. Seljanin oko Sieni- 
čaka oruć zemlju, udari često crtalom o pjeskare, te ih zato, što 
mu rad jalovo a tielo umaraju, njekom melankoličnom poezijom 
mrtvaci nazivlje. To su paleolotički pjeskari oko potoka Olića. 
Gdje oni prevladaju, tamo neima onog bujnog života, koj je u naj- 
većoj mjeri nosiocu kulture, mladjem trećogorju svojan. 
Prije. no predjemo na potanje opisivanje pojedinih udova mlado- 
tercijarne tvorbe, prenieti ćemo se u duhu u ono doba, kada je iza 
staloženja eocenskoga pjeskara, tako zvanoga Klyscha, nastala za naše 
priedjele perioda kopnena dizanja, te se površina zemaljska uslied 
abyssodinamičkih učinaka naborala na poredne gorske nizove kraša, 
koji su potlie jadr. more odielili od panonskih nizina tada već veći- 
nom osušenih ili jezeri pokrivenih. Iza te periode dizanja sliedjaše 
kao uviek druga perioda postupnoga sniženja, tako, da po vremenu 
panonska nizina dodje opetovno pod morski niveau. More napre- 
dovaše u mjeri sniženja; nu gdjegdje ipak, gdje je koja zaprieka 
(niz gora) obstojala, tu je more nakon sve to većega ponaranja 
silno prodrlo, te diluvialna haranja počinilo, kao što bi se to po 
* 
