TREĆEGORJE U GLINSKOM POKUPJU. 145 
Prodjemo li prediduće skrižaljke, naći ćemo, da je ukupni broj 
vrstih morskih mekušaca 139, od kojih 46 još za stalno u sadanjih 
morih žive, a za 7 se za stalno nezna, da li jošte žive ili ne. Od 
tih će ipak bar polovina recentna biti; dakle je ukupan broj re- 
centnih vrstih 49, što daje: 4900:139 = 35%, a taj broj odgovara 
postotkom skoro svih gornjo-miocenskih tvorba, kao u bečkoj kotlini 
(Hčrnes, Rolle) u Švicarskoj (Der Helvetian der Sehweiz und Sehwa- 
bens von Dr. Karl Mayer, Zirich p. 6. 7.) u Italiji, Francuzkoj, 
Belgiji itd. 
Uzmemo li školjare napose a trbonošce napose promatrati, doći 
ćemo do resultata, da od prvih veći postotak još sada živućim vrstim 
pripada, naime od 57 školjara ima 24 recentnih 1 2 dvojbeno re- 
centne vrsti dakle 2500 :57 = 43", a od 82 trbonošca ima ukupno 
24 recentnih vrstih, dakle u postotcih 2400:82 = 28"/,. 
Hazlog tomu prividno izvanrednomu pojavu ima se potražiti u 
većoj životnosti nižega reda, kao što su školjari napram trbonožcem, 
koji se, kao podpunije ustrojna bića, u shedu vremena vrstimice 
češće zamienjuju. 
Tu se samo brojevi izražuje neumaljivi prirodni zakon, da čim 
su savršeniji pojedini organički typi, to ne samo kašnje dolaze u 
seriji organičkib bića, nego su na to kraće trajanje ogradjeni. (Die 
Erdumwilzungen von G. Cuvier_ bearbeitet von Giebel. Leipzig 
1851. 8. opazka p. 221.) 
Od sveukupnoga broja mekušaca iz Pokupja ima samo 5 zasada 
nepoznatih u bečkoj kotlini, dakle 3:5%,, što navadja prije na geo- 
grafsku razliku, nego na raznodobnost. U bečkoj pako kotlini od 
pojedinih ležišta najviše je istovjetnih vrsti (naime 89) dalo ležište 
kod Steinabrunna u dolj. Austriji, zatim mjesto Lapugy u Sedmo- 
gradskoj (84). U švicarskom »Helvetianu«, koji je djelomice nižega 
bathroličkoga položaja, dolazi 60 naših vrstih, u francuskom mio- 
cenu 83, a u samom subappenninskom ležištu Castell' Arquato u 
Italiji 68 vrstih. 
Za gornjo-miocensku dobnost pokupskih naslaga vojuju sliedeće 
za tu dobu karateristične vrsti: 
Ostrea erassissima, Lam. 
Peceten latissimus, Broec. 
Cardita Partschi, Goldf. 
Lucina dentata. Bast. 
Cardium Turonicum, May. 
RAD XXV. 104 
