160 GJ. PILAR. 
Najveći broj bovićkih okamina dolazi u Steinabrunnu (33) i u 
ostalih ležištih lajtanskoga vapnika, a znatan broj dolazi i u La- 
pugy-u, u švicarskom »helvetianu«, u Touraini i u pliocenskom 
ležištu Castell' Arquato u Italiji. Postotci recentnih vrsti jesu 
prosječno za šest jedinica jači, nego što to ukupni popis pokazuje. 
Školjara naime ima 50%, a trbonožaca 33% recentnih vrsti, a 
ukupno 42". 
. Zanimivo je, da se na istočnom ležištu bovićkom jedino sitnih 
okamina ili mladeta od većih vrsti nalazi, a uzrok tomu pojavu 
bit će jamačno u laevigatornom uplivu morske struje, koja je do 
toga mjesta samo sićušne stvari doplavljala. 
Sjeverno od Cremušnice nižu se brežuljci sve do Kupe, gdje ta- 
kodjer ima morskih okamina, imenito pod selom 
Borlovaćak 
zvanim, gdje sam sliedeće vrsti pobrao : 
Ostrea sp. 
Anomia ephippium, Linn. 
Pecten scabrellus, Lam. 
Lucina dentata, Bast. 
—  Sismondae, Desh. 
Isocardia cor, Linn. 
Venus multilamella, Lam. 
Corbula gibba, Olivi. 
Calyptraea Chinensis, Linn. 
Turritella turris, Bast. 
Natica helicina, Broce. 
Chenopus pes-pelecani, Phil. 
Nassa costulata, Broce. 
Vapnik je manje više lapornat te prelazi na lapornike i ilovine 
kod sela Degoja (u civilnoj Hrvatskoj). Rieka Kupa naime, poklem 
je kod Lasinja probila starije eocenske pjeskare od kojih grebeni u 
rieci jošte vire, te su zapriekom brodarstvu pri maloj vodi, zasieca 
viš Augustinovca u morske naslage, koje su najljepše izrovane kod 
sliedećega sela: 
6. Degoj na Kupi. 
Dodani prosjek sela Degoja i Bučice na jugu preko Kupe napram 
civilnom Degoju, najbolje će predočiti stratigrafske odnošaje ovoga 
