TREČĆEGORJE U GLINSKOM POKUPJU. 165 
Med timi ima 23 još sada živućih vrsti, dakle od 56 ukupnih 
41%, što čini razliku od 6%, napram ocieni ukupnoga popisa. Ško- 
ljari ipak daju manji postotak naime 40%, nu trbonožci za 14 po- 
stotaka veći, naime 42%. Iz toga se vidi, da se ležišta Bović i 
Degoj najviše od norme udaljuju. Da-li se može ujedno i superpo- 
zicija ovih naslaga napram kirinskim i čremušničkim izreći, za to 
gradivo nije dovoljno; nu neizključuju mogućnost, i zaoto u tom 
pitanju nije probitačno povesti se strogo za Suessovimi nazori, koji 
se mogu obistiniti za bečku kotlinu, nu za naš miocen trebaju tek 
potvrde, a te još za sada nije moguće dati. 
Morske naslage nedolaze u ovom predjelu u suvisloj površini, 
nego prije u krpa vireć iz mladjih tvorina. Svagdje ih prate sar- 
matske ili ceritske naslage, kao što to po genezi zadnjih drugačije 
ni biti nemože, uzimajuć u obzir njihovu lagunsku narav. 
Tih miocenskih otoka ima duž Kupe više, osobito oko Bučice, 
zatim u srednjem toku Golinje potoka prama selu Slatini i Selištu 
sve do blizu Stankovca. Važnije ležište med timi manjimi jesu ona, 
koja se sa obe strane potoka 
7. Gračanica 
zvana, kod istoimenoga sela nalaze. Tamo se ciepa za gradjevne 
svrhe vapnik pun jezgra raznih morskih mekušaca, od kojih sam 
tek malen dio pobrao 1 to sliedeće vrsti: 
Ostrea sp. 
Pecten scabrellus, Lam. 
—  multicostulatus, n. sp. 
Modiola marginata, Hichw. 
Arca diluvii, Lam. 
Lucina miocenica, Micht. 
—  multilamellata, Desh. 
Isoeardia cor, Linn. 
Venus multilamella, Lam. 
Tellina sp. 
Panopaea Menardi, Desh. 
Calyptraea Chinensis, Linn. 
Turritella turris, Bast. 
Digaretus haliotoideus, Linn. 
Natica helicina, Broce. 
Chenopus pes-pelecani, Phil. 
