174 GJ. PILAR. 
Neritina callosa, Meneghini. 
Natica helicina, Broce. 
Ove vrsti kao i sam ugalj svjedoće, da su ove naslage čisto 
sladkovodan talog. Samo sićušna Natlica nenadan je pojav, te bi se 
mogla smatrati kao sekundarna primjesina čisto sladkovodnim me- 
kušcem. Svakako je tada izvanredno, da se inih morskih mekušaca 
sekundarno nasloženih tu nenalazi. 
Med dugoselskimi sladkovodnimi naslagami 1 med talogom sa 
ostrigami (ostrea crassissima, Lam.) nisam motrio nikakovih posred- 
nih tvorina. 
Naslage sa congerijami. 
Posve različite 1 raznodobne od predidućih sladkovodnih naslaga 
kod Babinje, Gora 1 Dugogsela, jesu ilovine sa Congerimmni, koje izpu- 
njuju nizine Kupe, te kod utoka Gline u samoj obali rieke se iz- 
tiču. Fauna, kako poznato, je kaspičkoga lika, gdje pretežno živ- 
ljahu rodovi Cardimm 1 to većinom zievajuće vrsti (hiantes), zatim 
Congerie. 
Mora se reći, da u literaturi ovih naslaga vlada velika pomutnja 
uslied toga, što su sve naslage sa Cogeriami u isti niveau uvrštene. 
Hčrvesov »neogen« posebi je favirao taj neskladan razvoj, jerbo 
je preširok. Vrieme je svakako, da se jednom podje drugim putem. 
Vidjeli smo, razpravljajuć o morskih naslaga, da se one dobro 
uzporedjuju sa panonskimi 1 švicarskimi obćenito priznatimi mio- 
censkimi naslagami. Od ovih dobro se nedaju razlikovati ceritske 
naslage, koje opet mjestimice uzko su skopčane sa sladkovodnimi 
naslagami (kod Babinje sam pobirao lužne i sladkovodne naslage 
na istom ležištu). Ovaj trojni kompleks završuje u Pokupskih pre- 
djelih taloženje miocenskih voda, te je nakon toga kopno zavladalo. 
Nova depressija kopna, koja je obuzimala Panonsku nizinu, dolj- 
nje Podunavje, crno-morske predjele, a imenito južnu Rusiju, nije 
bila u nikakvom (ili u neznatnom) savezu sa sredozemnim ili kojim 
drugim morem, a uz to su meke dovadjale silnu količinu kopne 
vode te se tako sve to više 1 onako mala solna primjesina raz- 
tanjivala. 
Talog ovih pontičkih naslaga, kako ih Hochstetter nazivlje, (Die 
geolg. Verh. des čstl. Tleiles d. europ. Tiirkei — Jahrb. d. k. k. 
geol. Heichsanst. XX. 365) odgovara posvema taložinam morskim, 
što se gradiva tiče, te se petrografski od zadnjih veoma  težko 
