176 GJ. PILAR. 
Ove naslage, koje se u Pokupju, Posavini 1 Podunavju steru uz 
podnožje brežuljaka, te se takodjer u dubini pod riečnom namu- 
ljinom nalaze, nepoznate su još zasad izvao Balkanskoga poluotoka 
i južne Panonije, a točno poznavanje tek se razvija. Prvi koj je 
potako razpoznavanje ovih naslaga jest za geognosiju naših pre- 
delja napose zaslužni D. Stur. Gradivo koje je on u Slavoniji po- 
kupio, opisao je M. Neumayr (Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. 
1869. 370.) i na temelju toga paleontologičkoga gradiva počeo je 
Paul (Beitrige zur Kenntniss der Congerienschichten Westslavo- 
niens — Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. 1870. 251.) stratigrafski 
razredati ove naslage, nu mislio je uviek jošte, da su ekvivalentne 
naslagam sa Congerijami. Već prije god. 1868. (Sitzb. d. k. Akad. 
d. Wissenseh. I. Abt. Jin. Heft. p. 22.), izrazio je Reuss mnenje, 
da se naslage sa Congerijama dieliti imaju na posve. raznodobne 
tvorine od kojih su mladje čisto sladkovodne. 
U Pokupju se osobito liepo vidi da su Ilove sa Paludinami re- 
centnije tvorine razvijajuć se povrh naslaga sa Congeriami. 
Najrazvijenije imao sam ih prilike motriti u šumi med Drago- 
nošći i Dubranjcem. Kako sam se od sjevernog podnožja uzpinjao 
na Vukomjeričke brežuljke, motrio sam najprie riečnu namuljinu 
i loess. Sliedjaše tada sipki pjeskari u nepravilnih kroševih 1 prudje 
kakove Sava još uviek mete, sve valjda riečka taložina. Više gore 
u glavnoj osi brežuljka iztiču se ilove izmjenično sa lignitom, gdje 
sani motrio sliedeće okamine. 
Unio sp. (odlomci) 
Melanopis acicularis, Fćr. 
Bythinia_ Vukotinovići, Brus. 
Vivipara Fuchsi, Neum. 
— — Vukotinovići, Frf. 
Neritina Danubialis, Pfr. 
To je nastavak istih naslaga, koje su kod Kravarskoga po 
Vukotinoviću odkrivene, te gdje su osim navedenih vrstih još sli 
deće našaste : | 
ga 
D 
e- 
Congeria polymorpha, Pall. 
Unio Slavonicus, Hčrn. 
Neritina militaris, Neum. 
Dublji niveau istih naslaga, koji se bliže Dubranjeu nalazi, sa- 
držaje Melanopsis costata, Fr. 
Fauna ovih naslaga nije još podpuno poznata. G. Brusina prera- 
