178 G; PILAR. 
Dodatci. 
Pregled ruda u pukovniji pobranih i motrenih. 
Sol (5alz). Oko Vratnika ima više vrela sa naslanom vodom. 
Znatne naslage sadre, koje u okolici žirovačkoj dolaze, daju takodjer 
slutiti na znatna ležišta soli u tamošnjih triadičkih naslaga. Za 
mnoga vrela tvrdi narod, da su bila slana (n. p. vrelo Seget SI. 
od Vrginmosta, zatim kod Solina i Slatine); ukusom se to ipak 
sada nemože spoznati, ali dušičnokisni srebrokis daje uviek još obi- 
lan talog. 
Melanterit, Beudant. — Veći dio lignita u Pavlovića potoku 
sadržaje pyrita, koj na zraku okisne, te se pretvori u galicu, 
koja se za suha vremena u tankih iglica na površini nakupi. 
Gyps (sadra). Gore smo spomenuli sadru kod Žirovca, koja se 
u debelih kroševih ledčasto-zrnata sloga nalazi. Kod Kirina nabrao 
sam u šupljica u sadrenom laporu dvojaka 1 sraslaca uledjene sadre. 
Caleit, Haidinger. — Stalaktiti u špiljica, koje su odkrili go- 
ranski kamolomi. Kukanastih, pakockastih ploha u vapneničnih 
šupljina ima na mnogih mjestih. 
Dolomit, Saussure. — Ledčasto -zrnat na Kokirni brdu kod 
Žirovca i na Segetu SI. od Vrginamosta. 
Siderit, Haidinger. — Iz Petrovogorskih rudnika. Prelaza ima 
iz Siderita u Limonit i Haematit. Čim je pretvorena ruda tamnije 
boje (tamno-crvene ili smedje) to više upliva na magnetulju. 
Malachit, Wallerius. — V. Chalkopyrit. 
Serpentin, Wallerius. — V. p. 78. Na sjevern. obronku Vrat- 
nika poznato je po Šturu na mnogih mjestih S. koji je tamo obično 
tmavo-zelene, pače crne boje, te se može u prilično velikih kusovih 
ciepati. Zanimiv je serpentin iz Čemernice potoka blizu Oblaja, koji 
svojim vanjskim izgledom naliči mnogo eklogitu. Odlomak na 
tanko izbrušen pokazuje mjestimice nepretvorena Olivina (odtale 
zeleno-žuta boja) i haematite (odtale crvena boja) u sićušnih 
zrncih med fibroznom ostalom smjesinom. — Pikrolith v. p. 78. 
Chrysotil. Kobell. — V. p. 78. 
Bastit, Haidinger. — V. p. 78. 
Chlorit, Werner. — V. p. 78. 
Augit, Werner. — V. pp. 74. 69. 
p> 
