BORBA JUŽNIH SLOVENA ZA DRŽAVNU NE- 
ODVISNOST U XI VIEKU. 
M e . . . .v . .v . .. 
Citao u sjednici flologičko-historičkoga razreda jugoslavenske akademije 
znanosti # umjetnosti dne 15 listopada 1873 
PRAVI ČLAN DR. FR. RAČKI. 
VII. 
Odnošaj hrvatske države naprama  iztočno-rimskoj carevini s temelja 
promienjen: kralj Kriesimir I učint kraj bizantinskoj vlasti u dalma- 
matinskom primorju. Borba izmedju hrvatske kraljevine i mletačke ob- 
ćine za prvenstvo na jadranskom moru: rat izmedju Držislava t Petra 
II Orseola. Kralj Kriesimir II obnovi s carem Vasilijem II predjaš- 
nje odnošaje. 
Iztočno-rimska carevina smatrala se središtem velike federacije ma- 
lenih država, zemalja i obćina, koje su se protezale od kaspijskoga 
mora do mesinske prievlake i od Azova do Sirije. A osobitu je paž- 
nju ona obraćala, da se od priznanja njezine vrhovne vlasti ne od- 
metnu one države i obćine, koje su tečajem vremena postale na 
apeninskom i balkanskom: poluotoku t.j. na zemljištu, koje je ona 
svojom starodavnom baštinom smatrala. Za ovakove obćine držala 
je ona još polovicom X vieka na apeninskom poluotoku: mletačku 
i sardinsku, onda u davnoj Campanii gaetsku, kapuansku, napulj- 
sku, amalfijsku 1 salernitansku. Na balkanskom poluotoku smatrala je 
ona za takove zemlje: Hrvatsku, Srbiju, Zahumje, Trebuniju i Duklju. ! 
One talijanske obćine služile su izt.-rim. carevini za obranu i upo- 
rište njezinih thema longobardske i kalabreske, kano jedinih ostanaka 
neposredne joj vlasti na apenninskom poluotoku. A dokle uspie pri- 
držati one zemlje balkanskoga poluotoka pod svojom vrhovnom 
1 Po glužbenom imeniku kod Konstantina porphyr. De caeremon. aulae 
byzant. 11, 48 p. 690, 691. Ed. Bonn. 
