BORBA JUŽNIH SLOVENA. 181 
vlasti, dotle prepriečila je stvaranje velike državne zajednice u svo- 
jem neposrednom susjedstvu. 
Sveza izmedju iztočno-rimske carevine i onih zemalja i obćina bi- 
jaše krhka, te se odnosila više na obostrane nosioce državne vlasti 
t. ). na iztočno-rimskoga cara i na vladaoce onih zemalja i obćina, 
koje su priznavale vrhovnu vlast iztočno-rimske carevine. Spoljašnji 
biljezi toga priznanja, koliko 1 bjehu različiti, sastojaše se glavno 
u tom: što je dotični vladalac, došav na vlast izborom ili nasljed- 
stvom, primao od cara investituru kano potvrdu svoje časti; do- 
bivao od njega redovito kakovo dvorsko ili državno dostojanstvo ; 
carski dopisi zvali se naprama njemu *»naredbe« (xeAebgstc); na 
čelu javnih izprava, vladalačkih ili državnih, one zemlje i obćine 
navodilo se ime dotičnoga cara, koje se spominjalo i u javnih 
molitvah (laudes); nastup na priestolje novoga cara prijavljen bi 
onomu vladaocu i priposlana slika s okrunjenom (X2vpedra) gla- 
vom; gdje je vladalac one zemlje ili obćine kovao svoje novce, 
primao je na nje obično i sliku ili ime cara.! Šta se tiče samih ze- 
malja 1 obćina njeke ne imadjahu naprama carevini upravo nika- 
kovih obveza; gdje koje dobivahu pače od nje danak u neuvried- 
ljivu za nju obliku darova. Druge opet plaćale su joj godišnji da- 
nak i davale pripomoćnu vojsku; na zamjenu pako stajale pod nje- 
zinom vojenom 1 diplomatskom zaštitom 1 dobijahu od nje trgo- 
vinskih povlastica. 
U svakom oblikn ovih odnošaja izmedju carevine i onih zemalja 
i obćina, koje su priznavale njezinu vlast vrhovnu, ostala jim ne- 
taknuta njihova nutarnja samostalnost 1 neodvisnost. Ako se je 
grčki dvor u što mješao, bješe nasljedstvo u vladavini, kada su 
stranačke razmirice njegovo posredovanje i uplivanje izazvale. Taj 
dakle odnošaj bijaše nalik ovdje prijateljstvu izmedju carevine i one 
zemlje i obćine, ondje pokroviteljstvu, suzerenstvu. 
Prijateljski odnošaji s Mletačkom i Hrvatskom bjehu za iztočno- 
rimsku carevinu važniji nego li s ikojom drugom od onih apenin- 
skih i balkanskih zemalja i obćina. Ova je važnost izticala već 17 
geografskoga položaja Mletačke i Hrvatske na zapadnom 1 iztoč- 
nom okrajku jadranskoga mora i na ulazu u oba poluotoka: a ona 
je narasla od dobe, od kako uzkrsla zapadno-rimska carevina utisnu 
se za Karla velikoga u Istru, te svoje gospodstvo razširi u Italiju 
1 Cf. op. cit. I, 87, 393. A. Rambaud : L' empire grec au X sićele. p. 438. 
