BORBA JUŽNIH SLOVENA. 187 
logom stanovničtva theme uzdržavani. A god. 986 nalazimo, da je 
služba dalm. stratege bila u osobi načelnika grada Zadra, jer »prior« 
zadarski, imenom Maius, bijaše ujedno »proconsul Dalmatiarum«.! 
Pak i ove sjenke bizantinske vlasti ne stade malo kašnje, dočim 
oni gradovi i otoci bješe pridruženi Hrvatskoj. Istina je, da ne imade 
spomenika, koj izriekom taj čin potvrdjuje, ali neprieporno je, kano 
što razjasnjuju dogodjaji kašnje nastupivši, da je bizantinska Dal- 
macija bila god. 998 dielom hrvatske države, te s toga izmedju 
986 i 998 god. njoj utjelovljena. Ako uza to promotrimo, da je 
Kriesimir, otac kralja Držislava, koj je već 994 god sjedio na hr- 
vatskom priestolju,* nadario samostan sv. Krševana, ležeći u gradu 
Zadru, zemljom u mjestu »Hyculas«,* sada »Diklo« zvanom, da ovo 
mjesto leži kod mora u obsegu zadarske gradske obćine, pa da ovaj 
čin svjedoči, da je najbliža okolica grada Zadra bila u hrvatskoj 
vlasti, a kralj Hrvatski u doticaju s odličnim zadarskim sborom 
redovničkim — ako sve to promotrimo, dolazimo na taj zaključak, 
da je Zadar, glavni grad biz. Dalmacije, izmedju god. 994 ili bolje, 
kano što će se do skora vidjeti, izmedju 986 1 992 god. pridružen 
bio Hrvatskoj i to za kraljevanja Kriesimira 1. Kako se hrvatski. 
vladalac usudio upravo tada iztočno-rimskoj carevini oteti toli zna- 
menitu oblast: lasno ćemo se dovinuti razlogu, ako se obazremo 
na tadanje stanje njezino, izazvano bugarskim ratom. Upravo onda 
t. j. izmedju 982 i 995 godine stajao je car Stjepan Samuel na 
vrhuncu svoje moći, a iztočno-rimska carevina bila u pogibelji, da 
izgubi ostatak svojih oblasti u evropskoj polovini države, te joj 
valjalo sve sile pribrati za svoju obranu i za nastavljanje vojne. Ovu 
dakle prigodu imao je kralj Kriesimir upotriebiti, da posljednji osta- 
nak grčke vlasti u obsegu hrvatske države izbriše 1 tiem rieši jui 
najmanjega upliva sa strane bizantinskoga dvora. 
Ako se indi Hrvatska i nije izravno miešala u krvavu grčko- 
bugarsku razmiricu, te ni je s te strane davala povoda žaobi bi- 
zantinskomu dvoru: to je ona ipak pozorno pratila dogodjaje na 
onom ratištu i nepriliku carevine upotriebila na svoju vlastitu 
korist. 
! Vidi njegovu oporuku , koja nosi imena careva Basilija i Konstantina na 
čelu, kod Lucia: Memorie di Trau p. 194. 
* Sr. moju razpravu u ,Radu“ knj. XIV, str. 67 — 8. 
* Vidi listinu Petra Kriesimira kod Lucia: De regn. Dalm. et Croat. lib. 
ZIRGR oO: 
