188 FR. RAČKI. 
Osvojivši kralj Kriesimir bizantinsku Dalmaciju dodao je novu 
uvrjedu carigradskomu dvoru i iztočno-rimsku carevinu upravo 
proti sebi izazvao. Sam car Vasilij ni je mogao misliti na osvetu 
a niti na uzpostavu svoje vlasti na iztočnoj obali jadranskoga mora, 
jer je tada silno zaokupljen bio ugušenjem gradjanskoga rata Fo- 
kom uzpirena, vrienjem duhova u talijanskih themah i pripravami 
za novu bugarsku vojnu. Nu što sam car ne mogaše neposredno 
izvesti, rado povjeri vjernim si Mletčanom, kojim je ova sgoda dobro 
došla, da oslabe moć Hrvatske u jadranskom moru. 
Zemljištni položaj a i trgovinski odnošaji dovodili su mletačku 
obćinu u svakdanji doticaj s hrvatskom državom. Kako je njezina jezgra 
usriedotočena bila na iztočnoj obali jadranskoga mora: to bješe ona 
ne samo kopnom nego i pomorskom vlasti. Za obranu svojih trgo- 
vinskih i pomorskih interesa Hrvatska je za rana razvila dosta 
znatnu pomorsku silu. Poznato je, da je po bizantinskom  izvje- 
štaju! hrvatska mornarica već polovicom IX stoljeća brojila 80 ve- 
ćih (savi) i 100 manjih brojeva (kondurae) s 5.000 po prilici mor- 
nara. Pa ako i je ova sila usljed nastalih gradjanskih ratova opala,“ 
to se ona imala kašnje oporaviti, osobito u drugoj polovici X vieka, 
po što su joj pridružene i one u primorju točke, koje su donle 
podpadale pod vlast grčku. A znade se, da je Dubrovnik jurve u 
drugoj polovici IX vieka imao toliko brodova, da je sam mogao 
prevesti u Italiju pomoćnu vojsku dukljansku, zahumsku, hrvatsku 
i srbsku.“ Razmjerno jednaku pomorsku silu razvile su i one župa- 
nije, koje su se Hrvatskoj na jugu protezale duž morske obale 
sve do bizantinske dračke theme, od kojih se neretvanska i zahum- 
ska osobito iztiču. Kako su neretvanski pomorci obitavali krševit, 
raztrgan i nepristupan predjel izmedju Cetine 1 Neretve, mogli su 
se lasno podati na ono zanimanje, koje su u X _vieku obljubili ne 
samo afrikanski i sicilski Saraceni nego i pitomi Grci istarski — 
na gusarstvo, kojim su nesigurnu činili plovitbu i trgovinu u ja- 
dranskom moru. Ako ikomu, a to je Mletčanom, koji su, kako spo- 
menusmo, posredovali iztočnu trgovinu sa zapadom, ne povoljno do- 
isto bilo gusarstvo, pa još više prvenstvo hrvatskoga pomorstva 
na jadranskom moru. Mlečani su do duše već polovicom IX 
stoljeća stali dizati svoju vojenu mornaricu gradeći yekdvša t. j. 
! Constant. porphyr. de adm. imp. 6. 31 p. 151. 
* Veli se ondje, da je polovicom X vieka broj kondura od 100 spao na 30. 
3 Vita Basilii ed Bonn. ce. LV. p. 298. 
