194 FR. RAČKI. 
nego li u zaštiti odaljenije 1zt.-rim. carevine ili u odvislosti od jedno- 
rodne mlet. obćine. Koliko se iz inostranih vrela! razabrati može, ovi 
gradovi dalmatinski imali su načinom nesumnjivim očitovati svoje 
nezadovoljstvo s novim odnošajem svojim naprama Hrvatskoj; a 
mislim, da neću biti nepravedan napram mletačkoj obćini, ako uz- 
tvrdim, da je odanle podpirivano i podupirano bilo ono nezadovolj- 
stvo. Ovo pako nezadovoljstvo imalo se osobito očitovati u Zadru,? 
kano sielu njekadanjem bizantinskoga proconsula; i to u vrieme, 
kada je hrvatska državna vlast sbog razdora radi priestolja oslabila 
bila. Ali čiem se Držislav utvrdi, uzpostavi i "ondje ugled svoje 
državne vlasti.“ Ne ću upravo poreći, da su dusi u gradjanstvu 
ogorčani bili štetami, koje je trpjelo od hrvatskih i neretvanskih 
pomoraca; a to valjda za to, što jim nije nepoznata bila sklonost 
njegova naprama Mletčanom, svojim neprijateljem. U grieh se ime- 
nito Neretvanom upisuje, da su četrdeset Zadrana odveli. Sve ovo 
dovede dalmatinsko gradjanstvo na to, da sastavši se zaključiše po- 
zvati, kano što umah i pozvaše prieko poslanstva, mletačkoga dužda, 
neka ili sam dodje ili pošalje svoju vojsku, te ako jih »od slovin- 
ske strogosti« oslobodi, da će sebe i svoje gradove predati u po- 
danstvo njemu i njegovim nasljednikom. 
Kada bi se dalmatinski gradovi bili doslovice držali historičkoga 
prava: bili su dužni ovakovo poslanstvo izaslati u Carigrad. Nu ili 
se niesu mogli nadati od cara Vasilija izdašne pomoći, ili pozna- 
vajući dobre odnošaje njegove s duždom Petrom mišljahu, da mle- 
tačko posredovanje neće ni bizantinskomu dvoru neprijazno biti. 
Taj poziv bizantinskoga gradjanstva dobro dodje mletačkomu 
duždu, jer bješe mu podoban podkriepiti želju, koju naumi očito- 
vati bizantinskomu dvoru. Znajući na ime Petar, da se Dalmacija 
sveudilj u Carigradu smatra sastavnim dielom iztočno-rimske mo- 
narkije i da se ondje dvor ni je odrekao davnih prava naprama 
hrvatskomu vladaocu: zaiska od cara Vasilija II dozvolu zaratiti se 
S hrvatskim kraljem i u ime cara posjesti Dalmaciju. Ova želja 

! Johann. chron. ap. Pertz. p. 31. A. Danduli: Chron. p. 227. 
* Pomenuti mlet. ljetopisi sasma neopravdano tvrde, da je Zadar, i to on 
jedini u Dalmaciji, već tada spadao pod Mletke. Nemože se navesti ni vrieme, 
ni povod, ni pravo, kada i kojim bili bi Mlečani Zadar posjeli. 
$ Ovo nazivlje A. Dandulo (ibid.): ,damnum infereus maritimis civitati- 
bus Dalmatiae.“ 
4“ C£. A. Danduli: Chron. loc. cit. Ovdje se Dandulo poziva na historiju, 
; quam reperimus in antiquissimis Graecoram et Venetorum codicibus.“ 
