BORBA JUŽNIH SLOVENA. 195 
mlet. dužda imala biti negdje 996/7 godine podastrta u Carigradu. 
Tada se upravo poslije bitke kod Sperheja ratna sreća nasmeh- 
nula monarkiji, a izdajničkom predajom Drača došla ona opet do 
znamenite točke u onom dielu jadranskoga primorja. Ali car Vasilij 
ne mogaše na vojnu proti Hrvatskoj u onaj čas misliti tiem manje, 
što mu vojska pod domestikom Dukom kod Apamee proti Sarace- 
nom bješe (god. 997) poražena,! što se mir u dolnjoj Italiji sveudilj 
narušavao, i što mu prava vojna proti Bugarskoj tek predstojala. 
Želja dužda Petra II Orseola naidje dakle na tiem manji odpor. 
što je on tražio Dalmaciju iz ruku carskoga dvora, koje niesu je 
ipak faktično posjedovale; tiem pako priznavao vrhovnu nad njom 
vlast iztočno-rimske carevine. 
U Mletcih dobro se shvaćao veliki dohvat ove vojne. Za ni jedan 
rat ni se obćina toliko pripravljala, koliko za ovaj proti Hrvatskoj, 
i nijedan ni je započet bio toli ozbiljnom svečanosti. Po što su pri- 
prave dovršene i brodovlje gotovo bilo za odplovu,* sakupiše se 
upravo u četvrtak na spasovo dne 28 svibnja 998 godine dužd Pe- 
tar II Orseolo, sve oblasti obćine, svećenstvo, puk, vojska, mornari 
brodovlja u tamošnjem stolnom hramu sv. Petra na Olivolu, jednom 
od mletačkih otočića, gdje je od 775 god. biskup sjedio. Ondješnji 
biskup Dominik, iz roda Gradonica, držao je svečanu službu božju 
i poslie nje, moleći se za pobjedu u nastojećoj vojni, predade duždu 
»slavodobitni stieg«. Umah isti dan otisnu se brodovlje u more a 
na čelu mu sam dužd Petar. Zapadnjakom jadrenjače praćene brzo 
doploviše u luku Jesolo, gdje prenočiše. Drugi dan dojadri morna- 
rica u Grado, gdje bijaše svečano dočekana Vitalom gradskim pa- 
trijarhom, svećenstvom i pukom. Patrijar pokloni se »svojemu vla- 
daocu i naresi mu desnicu slavodobitnim znakom sv. Hermagore«. 
Odavle krenu brodovlje prama jugu k istarskoj obali. Istra je, kano 
što je poznato, od konca VIII vieka izgubljena bila za iztočno- 
rimsku i utjelovljena zapadno-rimskoj monarkiji. Ona je još teča- 
jem X stoljeća upravljana bila vlastitimi krajiškimi knezovi (Mark- 
graf, marchio), od kojih jedan imenom Giinther, utvrdi ugovor? od 
12 ožujka 935 godine uglavljen s mletačkom obćinom. Ali kada 
god. 933 vojvodina Bavarska bješe razdieljena 1 osebna koruška voj- 
! Muralt: Essai de chronographie byzantine p. 576. 
2 Ovu vojnu opisuje suvremeni Ivan diac. kod Pertza : Seript. Germ. VII, 
P. 31, i po njem A. Dandulo: Chron. venet. ed cit. p. 227—30. 
3 Ugovor priobći Tafel i Thomas: Urkundenbuch 1, 11. 
