BORBA JUŽNIH SLOVEHA. 2083 
nego li hrvatskoj vlasti, ali municipalna samouprava bješe se kroz 
stoljeća u njih tako uvriežila i politički jim život probila, da niesu 
voljni bili žrtvovati je onoj simpatiji prama mletačkoj obćini. Ako 
i je iz potonjih odnošaja crpljena ona viest, da je dužd Petar II 
Orseolo umah poslije svojega slavodobitnoga povratka poslao u dal- 
matinske obćine svoje namjestnike: to se ipak može povjerovati, da 
je on htjeo više u njihovu upravu uplivati nego li su uplivali bi- 
zantinski strategi, kojih je moć, kako vidismo, sveudilj jenjala, dok 
napokon služba stratega ne predje na gradskoga načelnika zadar- 
skoga. S toga imalo se sbiti, da su gradovi odbili od sebe onaj ne- 
zakoniti uticaj mletački u samoupravu njihovu. Ovo se bar za grad 
Spljet dokazati može. Po onom na ime mletačkom izvoru bio je 
dužd Petar poslao u Spljet za gradskoga načelnika (praefeetus) svo- 
jega mladjega sina Ota. Ali dvie godine kašnje, na ime dne 1 ko- 
lovoza 1000, nalazimo' za spljetskoga načelnika ne Ota nego Flo- 
rina; pak i u sliedećih desetinah ovoga vieka nalazimo redovito 
domaće odlične gradjane na čelu gradske samouprave. Onaj dakle 
pokus mletačkoga dužda razbio se o municipalnoj sviesti dalmatin- 
skoga gradjanstva. 
Ali u našoj izpravi nalazimo takodjer dokaz, da se odnošaj hr- 
vatske državne vlasti naprama gradskoj poslije 999 godine na bolje 
okrenuo. Na čelu na ime listine navode se imena iztočno-rimskih 
careva Vasilija i Konstantina, onda ime hrvatskoga kralja Držislava, 
napokon imena spljetskoga prabiskupa Martina i načelnika Florina; 
navode se dakle predstavnici iztočno-rimske carevine, hrvatske kra- 
ljevine, te domaće crkvene i gradske oblasti. O mletačkom duždu 
ne imade spomena, kano što ga ne ima u obće u ni jednoj javnoj 
izpravi u svoj prvoj periodi. Ova šutnja dade se lasno protumačiti 
iz predidućega razlaganja; mletački na ime dužd ni je po javnom 
pravu bio gospodar bizantinske Dalmacije; takovim je sveudilj ostao 
nosilac državne vlasti u iztočno-rimskoj monarkiji, dužd bijaše samo 
namjestnik njegov. Ali kako dospije ime kralja Držislava u onu 
listinu? Na ovo pitanje odgovara sadržina njezina. Prije svega Flo- 
rin bješe načelnikom ne samo Spljetu nego i bližnjemu Klisu; onda 
zemljišta, s kojimi izprava razpolaže, ležala su u obsegu hrvatske 
države. Nu ono prednje nagovješćuje, da su odnošaji izmedju Spljeta 
i hrvatskoga mu okoliša postali malo poslije 998 godine prijazniji, 
! U listini kod Farlatia : Illyr. sacr. III, 112. 
