BORBA JUŽNIH SLOVENA. 207 
Ta on je inače takodjer u životu htjeo Mletke preliti po grčkom 
obrazcu. Pa ako je već prije grčki upliv bio u Mletcih veliki, ko- 
liko ni je on iznovice narasao dolazkom Marije, careve nećakinje, 
u duždin dvor? Mladji suvremenik i veliki crkveni reformator Pe- 
tar Damiani (7 1072) smutio se nad onim razkošjem, koje je Ma- 
rija u mletački dvor uvela: »ona bijaše. pripovjeda! Damiani, tako 
razpuzla i prokšena, da se ne htjede običnom vodom umivati; nje- 
zini sluge sabirali su rosu, iz koje dala si kupelj praviti. Ni je ni 
jela, kano drugi ljudi, t. j. rukom, nego su njezini škopci rezali 
prije jestvine u male komade, a tada je ona nosila jih u usta sa 
zlatnom spravom, koja je imala dva šiljka (vilice). Sobe njezine 
sveudilj su vonjale najugodnijimi mirisavkami.« Drugimi riečmi u 
duždin dvor uvedeni su poslije 1003 godine sasvime iztočni raz- 
košni običaji. Da su se ove razkošnije navade, ovaj u zapadu tada 
riedak način življenja primili takodjer Petrove kćeri a hrvatskoga 
kraljevića zaručnice Hicele, lasno ćemo vjerovati. Petar je sa svo- 
jom suprugom Marijom osim pomenutih Ivana i Otona porodio još 
četiri sina 1 četiri kćeri. Dva od sinova stupili su u svećenstvo, te 
popelis se na prve u obćini crkvene časti: Orso postao patrijarom u 
Gradu, Vital biskupom u Toricellu. Tiem su Orseoli našli pripomoć 
i u crkvenoj vlasti svoje domovine. 
Ovako možemo si predstaviti onaj zrak, u kojem se mladi hr- 
vatski kraljević Stjepan njeko vrieme kretao. Takov bijaše mu tast, 
takova supruga, takovi šurjaci, takove svasti. U mletačkom dvoru 
mogao je sam Stjepan proučiti bizantinstvo presadjeno na talijan- 
stvo jadranske zaručnice, a u tom izučanju došla mu glede običaja 
u pomoć supruga Hicela. On se mogao ondje upoznati i sa znača- 
jem i nazori svojega tasta i namjerami njegova nasljednika. Je da 
li je ova škola u tudjini, u kojoj je Stjepan odgojen, bila koristna 
po hrvatsku državu, to je imala tek budućnost dokazati. Ovdje nam 
je samo to dodati, da je Stjepan vienčan s Hicelom još za života 
dužda Petra II Orseola t. j. prije 1009 godine. Pošto je Stjepan 
god. 998 bio malen dječak, to se imao dosta mlad oženiti. 
Ali vratimo se poslije ovoga kratkoga izleta u našu hrvatsku do- 
movinu. Vladanje kralja Svetoslava tako je bez uspomene za hr- 
vatski naš narod prohujalo, da nam se ni ime njegovo ne bi saču- 
! Opera eiusdem. Paris 1642. vol. III. p. 340. 
2 Sr, A. F. Gfrčrer: Byzant. Geschichten. Graz 1872, Bd. I, S. 418— 24. 
