BORBA JUŽNIH SLOVENA. 209 
brat mu Gojslav ostaje na povjestnom pozorištu sasma u zadku. 
Drugo je dakako pitanje s političkoga gledišta: je da li je hrvat- 
skoj državi onakova dvovladavina koristna bila? Nu reć bi, da je 
kralj Kriesimir II svojimi ličnimi priednostmi tako visoko stajao 
nad svojim bratom Gojslavom, da je ona dvovladavina u istinu samo 
jedino-vladavina (monarhija) bila. Iz kojih uzroka odstupilo se u 
Hrvatskoj poslije Svetislava od predjašnjega u nasljedstvu običaja, 
ni je izriekom spomenuto; ali rekli bismo, da se htjelo prepriečiti 
ponavljanje onoga ubitačnoga razdora u vladajućoj porodici a tiem 
i u narodu, koj je prije njekoliko godina zavladao bio medju Dr- 
žislavom i Svetislavom Surinjom, i koj je pripomogao, da je dužd 
Petar TI Orseolo tako lahko osvojio bizantinsku Dalmaciju. Ovo 
mnienje nalazim utvrdjeno u dogodjajih, koji su se umah sbili. 
U Hrvatskoj naime glavna se briga polagala, da se Mletčani iz- 
tisnu od dalmatinskoga primorja. Sgodno se za to vrieme držalo 
poslije smrti dužda Petra II Orseola, koja se sbi mjeseca rujna 
1009 godine poslije njegova 17'/, godišnjega slavnoga vladanja. 
Petra je u vladanju nasliedio mladji sin njegov Oto, koj je god. 
1007 poslije snuti starijega brata Ivana i njegove mlade supruge 
Marije primljen bio oteem u suvladje. Otu bijaše tada jedva 16 go- 
dina, a dvie godine kašnje oženi se za sestru ugarskoga kralja Stje- 
pana. Ova ženidba ne bijaše bez političke svrhe ne samo pogledom 
na Hrvatsku nego i za utvrdjenje vlasti Orseola u Mletcih; pa 
mletački dužd dodje tiem u tjesnije sveze s Ugarskom i Poljskom.! 
Osim povelje izdane Heracliani gradu ožujka 1010 godine ne ima 
o duždu Otu prvih šest godina njegova vladanja ni jednoga vlada- 
lačkoga čina. Ova nedjelatnost ima se ne malo pripisati njegovoj 
mladjanoj dobi a ponješto 1 brigi oko obiteljskih poslova. Ovakovo 
stanje u Mletcih nikomu nije bolje došlo nego li hrvatskoj državnoj 
vlasti; jer čiem slabija bješe mletačka vlada, tiem je hrvatska imala 
slobodnije ruke u Dalmaciji. U to doba t. j. izmedju 1009 1 1017 
godina sbijalo se ondje, što mletački ljetopisac zabilježi?“ sasma u 
' Poznato je, da je supruga Otova bila kćer Adelhaide, druge supruge Geoj- 
zine, koja bijaše sestra poljskoga kneza Mieczislava I; a opet knez poljski 
Boleslav I oženi se za Juditu, koja se iz onoga braka rodi. Tiem bješe Oto 
pašanac Boleslavu. 
* A. Danduli: Chronicon venet. pag. 235. Ljetopis suvremenoga djakona 
Ivana, koj je unišao u ljetopis Andrije Dandula, zaključuje se s god. 1008. 
Sto sliedi, valja uzimati iz Dandulova ljetopisa, koj s malom iznimkom uka- 
zuje se pouzdan. 
RAD XXV. 14 
