210 FR. RAČKI. 
kratko: »Kriesimir, hrvatski kralj, uznemiruje svakdanjimi nasrtaji 
Zadar i druge gradove dalmatinske.« U ono upravo doba biesnio je 
najžešće rat bugarsko-grčki, a grčka mornarica bijaše zabavljena 
ugušivanjem dolnjo -italskoga ustanka. Ni s te dakle strane ni je 
se Kriesimir mogao bojati kakovu oružanu posredovanju. Mletački 
izvor ne veli ništa o uspjehu, koj bi hrvatski kralj postigao bio 
onimi »svakdanjimi nasrtaji«. Ali iz rieči njegovih o nastupivšem 
dogadjaju dade se dosta jasno izvesti, da je mletačka vlast onimi 
»nasrtaji« bila u dalmatinskom primorju, ako ne uklonjena, do ista 
duboko uzdrmana. Ovu šutnju mletačkoga ijetopisca nadomješćuju 
donjekle naše domaće listine, u kojih u to doba za Kriesimira Il 
ne imade u dalmatinskih gradovih traga mletačkomu gospodstvu. 
U Zadru nalazimo! načelnikom Dobru sina Bolice; ondje imade 
kralj hrvatski rodjaka imenom Madia, koj je imao sina Dobranu, a 
objema daruje kral jzemljište kraljevo u Točeniju u okolini zadarskoj. 
Hrvatsko ime zadarskoga načelnika i njegova otca kano i sina Ma- 
dieva, onda imena svjedoka: Cielo, Budek, Deša, dosta su značajna. 
Jednako predstoji autonomni načelnik gradu Spljetu, kano što bi- 
jaše tada Prestancij, otac prabiskupa Pavla.* Ove okolnosti utvr- 
djuju nas u misli, da je kralj Kriesimir II početkom druge desetine 
XI stoljeća uzpostavio u  bizantinskoj Dalmaciji predjašnju vlast 
hrvatsku, sljedeći u tom politiku svojega otca. 
Moglo se predvidjeti, da će se odtale poroditi nova borba izmedju 
Mletčana 1 Hrvata. Mletčani su sveudilj imali jaku stranku u Dal- 
maciji, koja je pomoć od njih iskala proti susjednoj Hrvatskoj. Nu 
dužd Oto, pokle je stupio u akciju, imao je najprije štititi mletačko 
zemljište u neposrednoj blizini glavnoga grada, gdje su Jadrani 
(Hadrienses) prisvojili si bili mletačko mjesto Loreo, ležeće ne da- 
leko od laguna izmedju Pada i Adiga. Pošto je dakle Oto g. 1017 
oružjem rečeno mjesto iznovice pridružio svojoj obćini i s Adriom 
3 
dne 7 lipnja r. god. mir _uglavio:* mogao se spremati na daleko 
težju vojnu proti Hrvatskoj. Ovu vojnu on poduze sbilja ljeti slje- 
deće god. 1018. 
Žalibože, što ne imamo s hrvatske strane opet nikakova izvje- 
! Kod Farlatia op. cit. V, 49, gdje se god. 1072 imade po starom prie- 
pisu u samostanu sv. Marije u Zadru izpraviti sa 1060. 
2 Cf£. Thomae archid. op. cit. 6. XIV, item tabulas ap. Farlati III, 117. 
Šš Vidi A. Danduli: chonic. venet. p. 236, Ugovor mira čita se kod Mura- 
toria : antiquitates ital. I, 241. 
