BORBA JUŽNIH SLOVENA. 213 
kijom. S toga je on s bratom Gojslavom volio god. 1018 ili 1019 
obnoviti njekadanji odnošaj hrvatskoga vladaoca naprama carskomu 
dvoru kod Bosfora. Grčki izvještaj' zabilježi taj dogodjaj u kratko 
ovimi riečmi: »Pokle bi Bugarska pokorena, podao se caru tako- 
djer susjedni hrvatski narod, nahodivši se pod vlašću dviju brata ; 
kada su ovi pristupili i dobili časti i bogate darove, narod se ta- 
kodjer podao«. Bitni diel ovoga inostranoga izvještaja potvrdjen je 
našim domaćim povjestnikom u tom, što kralja Kriesimira zove“ 
patricijem imperatora Vasilija 1 Konstantina. Patricijat bješe onaj 
dztopz ljetopišćev; a on nas upućuje na obnovljenje davnih odno- 
šaja izmedju hrvatskoga vladaoca i iztočno-rimskoga cara. Kano što 
sam  bizantinski izvještaj čini bitnu razliku izmedju Bugarske 1 
Hrvatske naprama carevini, tako nas i nastali dogodjaji utvrdjuju 
u tom, da je god. 1019 nastala u ovih odnošajih promjena samo 
u toliko, što je vladalac hrvatski priznao opet vrhovnu vlast 1iz- 
točno-rimskoga cara, obvezao se primati od njega investituru i dobar 
&0j s njim držati. Tiem iztočno-rimska carevina ne imaše više ne- 
prijatelja na svojih sjevero-zapadnih granicah. Prieko toga ni je 
hrvatskoj kraljevini ni jedna druga dužnost naprćena, imenito osta 
njezina državna samostalnost netaknuta. 
Bješe ipak jedan od hrvatskih častnika, kojemu ni takav odnošaj 
ne bijaše po ćudi. Bijaše to sriemski ban : »5 rod žipulov zparov«. Na- 
čelnika ove oblasti zovem tim imenom oslanjajući se na svjedo- 
čanstvo veoma stare bilježke domaće,* po kojoj načelnik sriemski 
bijaše jedan od sedam banova a po rodu iz dvanaest velikaških ro- 
dova hrvatskih. Ovi banovi imahu najveći upliv kod biranja kralja. 
Znamenitost mjesta, koje sriemski ban zauzimaše u hrvatskoj državi, 
nagovještuje i bizantinski ljetopisac, pripovjedajući kako jedini sriem- 
ski vladalac ne htjede se pokoriti. Ime tomu banu daje »žipuo«, 
koje ime ne bijaše tada neobično u Hrvatskoj i Dalmaciji; tako se 
n. p. sin spljetskoga priora Prestancija a brat prabiskupa Pavla 

' Georg. Cedrenus : Histor. compend. ed. Bonn. Il, 476. Hilferding (IIuema 
065 ueropin Cp6oBB m bolraps. Pyek. 6ecbna. MoyckBa 1859. CB. IV, 
184) misli bez razloga, da se ovdje razumievaju Hum i Bosna i dva njihova 
kneza, | 
* Thom. archid. spalat. c. XIV. 
3 Kod Carrare: Archivio capitolare di Spalato p. 67. Bilježka ni je starija 
od konca XII vieka. 
