ro 
= 
cr 
BORBA JUŽNIH SLOVENA. 
VIE 
Položuj slovenskoga juga poslije grčko-bugarskoga vata. Srbski narod 
kuša prvi sa Zete pod Stjepanom Vojslavom uzpostaviti državnu neod- 
visnost: borba s iztočno-rimskom carevinom. Odjek ove borbe u bugar- 
skom narodu: ustanak pod Petrom  Deljanom. Pribiranje sila: zetski 
knez Mihalja ujedinjuje srbske zemlje. 
Car Vasilij II 1 sva iztočno-rimska monarkija mogahu doista god. 
1019 s podpunim zadovoljstvom osvrnuti se na onu prem užasnu 
vojnu, koju su skoro pol vieka vodili proti Slovenom balkanskoga 
poluotoka. Kada je Vasilij prvi put poveo bio vojsku proti Bugar- 
skoj, imao je tekar 25 godina; a kada je god. 1019 uljezao slavo- 
dobitnik u priestolnicu bijaše starac od 64 godine. On je upravo 
veći dio svoje muževne dobe sproveo na ratištu balkanskoga polu- 
otoka, dieleći ovdje glavom sve pogibelji ovoga užasnoga sunarod- 
noga pokolja. Carevina je premnogo u to vrieme postradala, jednu 
vojsku za drugom na noge dizala, novčana sredstva malo ne izer- 
pila tako, da car Vasilij, prem bijaše obećao, da će mrzku vrst po- 
reza »To ZAmmAžvvrvov« po sretno dovršenom bugarskom ratu dokinuti, 
sada ne htjede toga izvesti, prem bješe od Sergija patrijara umo- 
ljen, čim se poslije slavja iz crkve u dvor vratio.! Ali ove žrtve 
bjehu joj dostojno nagradjene. Iztočno-rimska carevina osvoji si god. 
1019 opet takav položaj u iztoku, kakova ni je imala od vremena 
osnovatelja macedonske dinastije, cara Vasilija 1. Moć joj pače na 
balkanskom poluotoku bješe silnija, jer Bugarska postade njezinom 
pokrajinom. Carigrad postao je opet središtem političkim za sve pro- 
strane zemlje od gornjega Euphrata do Pada, od Dunava i Save do 
malejskoga predgorja. 
Naprotiv u kakovu nam se licu prikazuje južno Slovenstvo na 
početku drugoga razdobja XI stoljeća ? 
Iz potanjega opisa grčko-bugarskoga rata možemo si sastaviti 
sliku onoga stanja, u koje narod i zemlja bugarska dospješe poslije 
dugotrajna i krvava vojevanja od 976 do 1018 godine. Mnogi gra- 
dovi bjehu razoreni, čitavi priedjeli, kano što oko Sredca, Skoplja, 
Ptrumnice, Moglena, Ostrova, Pologa, Servije, poharani i opusto- 
šeni. Bugarska je opustila ne samo što izgubi mnogo vojske nego 

S Oourana11/ 475. CN 91. 
