BORBA JUŽNIH SLOVEHA. ZLO 
Poslije ovoga poraza ni je car Mihajlo IV napadao više Zete, 
jer mu bilo ugušiti ustanak buknuvši u Bugarskoj i Italiji. U isto 
na ime doba, ljeti 1040 godine, kada je grčka vojska napala Žetu, 
digao se i bugarski narod na oružje. 
Bugarski narod, prem tudjinom ugnjeten, ni je prestao, kano što 
i protivnik priznaje, »slobodu veoma ljubiti« t. j. čeznuti za pre- 
djašnjom mneodrvislosti, koju je prije 20 godina izgubio bio. Onaj 
naraštaj, koj je ili gledao predjašnju borbu za državno biće ili je 
u njoj sudjelovao, prešao je učeničke godine gorkoga izkustva pod 
vladavinom grčkom. Rane, koje su mu ostale poslije one borbe, 
mogle su se ponješto zacieliti. Triebalo je dakle sgode i vodje, koj 
bi taj narod sgrnuo pod zastavu »slobode«. Taj vodja našao se re- 
čene godine u osobi Petra prizivom Deljana.!' 
Viest, koju bizantinski ljetopisac donosi o rodu Petra Deljana, 
poteče po mojem mnienju iz narodne mržnje naprama bugarskomu 
narodu i iz priezira naprama njegovu naporu za državnu samostal- 
nost. Veli se. na ime, da se Petar Deljan izdao za sina bivšega bu- 
garskoga cara Gabriela Romana, a da u istinu bijaše sinom jed- 
noga bugarskoga zarobljenika, koj je u Carigradu živio. Ali ne- 
istinitost ove viesti proviruje iz onoga oduševljenja, kojim je Petar 
u krilu svojega naroda primljen 1 kojim ga on sliedio oružjem u 
ruci. Jedva je 20 godina minulo, kako je bugarski narod »skučio 
svoju šiju pod grčki jaram«; a u to kratko vrieme ni je se pozna- 
vanje članova vladalačke obitelji tako satrti moglo, da bi bugarski 
narod kakovu varalicu za sina Gabriela Romana priznao i primio 
bio. S toga scienim, da je rečeni Petar Deljan zaista bio jedan od 
petorice sinova pomenutoga cara, koji su se ujedno s majkom i 
dviema sestrama caru Vasiliju II god. 1018 pred Ohridom u taboru 
poklonili bili? i koje je car, po svoj prilici iz Kostura, poslao u 
Carigrad u zatočište. Ovdje je Petar, s drugimi bugarskimi progna- 
nici, živio, dok ga rodoljubna dužnost ne pozovnu na razbojište svoje 
domovine. 
Podhvat Stjepana Vojslava 1 bugarski ustanak pobudjen i vo- 
djen Petrom Deljanom niesu se možebit siučajno sbili u jedno 

1 G. Cedren op. cit. II, p. 527. Prezime dehe2yoc imalo bugarski glasiti 
deamun prema Belan, Aegean, koja i danas u Bugarskoj živu, Sadanje / 6.160 
bit će prikraćenood Ae&1gue. Sr. Miladinovci: Balrapeku naponi neu 
CRDRD2ISTOA, 
ušli. pad68;:9. 
RAD XXV. 15 
