BORBA JUŽNIH SLOVENA. 229 
uztrajao u odporu proti Vasiliju 11. Ovaj čin Manuela, koliko i bi- 
jaše naprama caru nelojalan, izpričava se rodoljubjem , koje se u 
bugarskoj emigraciji ni je utrnulo bilo. Uspomena na otca usried 
gostoljublja izdana, glas slobode, koj se tada po bugarskih zemljah 
razliegao, nisu mogli ni u Manuela Ivca ostati bez odziva. 
Glasovi o uspjehu bugarskoga ustanka i o tom činu Manuela 
imali su ne malenu zabunu poroditi u Carigradu. A kako se umjelo 
u bugarskom taboru upotriebiti ovu zabunu? 
Ni je možebit bez osnova prikor,! da je Petar Deljan odviše 
»lieno« svoju stvar tjerao; prem valja priznati, da nije bio lagan 
posao pridići i ustrojiti potišten narod. Petar mogao se medju tiem 
do skora izkazati uspiehom ne malenim. Izasla bo dvie vojske. 
jednu pod vojvodom Kavkanom na Drač, drugu pod vojvodom Au- 
thimom proti Grčkoj. Prva vojska imala dotjerati stečevinu ustanka 
za Tiehomira u onom području jadranskoga mora, koje bijaše zna- 
menito već pogledom na susjedstvo Zete. Drugoj bješe zadatak pre- 
nieti ustanak u one južne krajeve, pak 1 pociepati sile iztočno-rim- 
ske carevine. Kavkan osvojivši Drač izvede sasma povjeren si zada- 
tak; a ona druga vojska bješe u heladsku themu prodrla čak do 
Tebe, gdje je grčku u susret došavšu joj vojsku pod zapovjedničtvom 
Alakaseja razpršila i mnoge gradjane poubijala. Ovaj pako uspjeh 
bugarskoga oružja pospieši ustanak u nikopoljskoj themi, izazvan 
lakomosti carskoga poreznika Ivana Kutzonite iz Carigrada; narod 
bo nemogavši više trpjeti njegova globljenja 1 nezakonita postu- 
panja »razsječe ga na komade« a »mrzeći rimskoga cara i upotrie- 
biv sgodu pruženu si Deljanovom bunom i otresav se rimskoga 
carstva povrati se k suplemenikom svojim«.* Jedina stolica ove 
theme, grad Naupakt, ostade sa svojim grčkim stanovničtvom vje- 
ran carevini. 
Tiem si bugarski ustanak za kratko vrieme steče nenadani uspjeh, 
dočim je iz Podunavlja zasegao s jedne strane k jadranskomu u 
dračkoj i k jonskomu moru u nikopoljskoj oblasti, s druge dopro 
do Egeja. A uzevši na um taj razvoj ustanka pod Petrom Delja- 
nom rekli bismo, da su se za bugarski narod ponovila vremena 
Stjepana Samuela, pače kano da je Petar provalom u Heladu i 
pobjedom kod Tebe htjeo osvetiti Samuelov poraz kod Sperheja (996). 
1 G, Cedren p. 529. 
% Ibid. p. 530. 
