DBE ' FR. RAČKI. 
bijaše lukaviji i hitriji. Šročivši se s njekimi svojih pouzdanika po- 
zva Petra Deljana na gostbu, a opojivši ga izvadi mu oči, da ni 
jedan njegovih Bugara ni slutio ni je, te ugrabi vlast carsku. Po- 
činivši Alusijan ovo crno djelo na svojem rodjaku predje na drugo 
proti svojemu narodu. Uteče na ime u Mosynopol, gdje je car Mi- 
hajlo IV boravio uputivši se, da svom snagom udari na Bugarsku. 
Car ga da kako radostno primi, te njegovo djelo, kojim mu olah- 
koti ugušenje ustanka, nagradi čašću magistra i odpravi ga k svomu 
bratu u Carigrad. 
Car Mihajlo IV preduze osobno ovu vojnu proti volji svoje rod- 
bine 1 carskoga vieća; jer je od vodene bolesti upravo otekao bio. 
Ali caru htjede se i vojničke slave, tč silio se bol svoju savladati 
u toliko, da jednom, noćju oboljev, bješe već u jutro vidjen na konju 
pred vojskom. Predajom Alusiana još više ohrabren, predje sada iz 
Mosynopola u Solun, odavle pako pohiti k Ostrovu. Narod je bu- 
garski poslije onoga zločina duhom klonuo, a osliepljen Petar De- 
ljan ne mogaše ga više hrabriti ni voditi. S toga je pobjeda bila 
neprijatelju lagana: grčki car_ uhvati Petra i posla ga u Solun. 
Kod Prilipa bila se sakupila druga bugarska vojena sila pod voj- 
vodom Manuelom Ivcem ; ona je brzo podigla palanke, da neprijatelja 
obustavi, dok bi se nova snaga pribrala, kojom bi Ivac štitio kra- 
jeve nutrnje Bugarske. Ali car Mihajlo IV dodje pod Prilip tako 
naglo i tolikom silom udari na Bugare, da čete njihove razprši a 
vodju uhvati, tiem pako onu osnovu sasvim osujeti. Još je došlo 
do okršaja s bugarskimi četami u dračkoj oblasti, na granicah Zete 
(u Iliriku), 1 kod Sredca, ali svagdje na štetu naroda borećega se 
za svoje biče.! Dalji odpor bijaše nemoguć i bez smisla; narod bez 
glave 1 vodja pokori se caru. Mihajlo uzpostavi u bugarskih zemljah 
stratege 1 carske oblasti, te se za tiem povrati u Solun, odavle 
pako u Carigrad. U priestolnicu unidje, poput svojih predšastnika 
Joana Tzimisca 1 Vasilija Il, kano pokoritelj Bugarske, vodeći“ pri- 
godom slavodobitnoga ulaza Petra Deljana, Manuela Ivca i druge 
zarobljenike bugarske. 
Tiem načinom bješe bugarski ustanak, zapodjenut god. 1040/1 
a najljepšom nadom započet, u vrieme odnosno kratko ugušen, te 
Bugarska opet izravnana s ostalimi pokrajinami iztočno-rimske ca- 

!M. Attaliota: Historiar. 10, 1. Ed. Bonn. 
* G. Cedren. op. cit. IL, 533. Ed. Bonn. 
