246 SVEČANA SJEDNICA. 
uredbe obiju polovica našega naroda kretahu smjerom odieljenim 
Tim budu crkva grčko-iztočna i država bizantinska iztočnoj, crkva 
rimsko-zapadna 1 država rimsko-njemačka zapadnoj polovici našega 
naroda odgojiteljice 1 obrazovateljice. Ni je dakle čudo, što taj dua- 
lizam probi ovu ethnografsku jedninu u svih skoro odnošajih nje- 
zinih: vjerskih 1 državnih, družtvenih i prosvjetnih, udariv pače 
svoje obilježje na isto ime. Oglednemo li se na priednje obćilo pro- 
svjete, na pismo: latinica i ćirilica, kojima se hrvatski 1 srbski na- 
rod od davna služe, sjećaju nas na taj dualizam. Obazriemo li se 
na književne plodove kod Hrvata 1 Srba: to vidimo, da jim kod 
prvih sredovječna latinska, kod drugih bizantinska književnost slu- 
žila za obrazac. Taj dualistički pečat nose spomenici ne samo cr- 
kveni nego i svjetovne književnosti: historia salonitana Tome arci- 
dijakona, bez obzira na jezik, čedo je zapadne historiografije, a 
»žitia 1 poviesti« srbskoga nadbiskupa Danila, kano i mnogobrojni 
srbski ljetopisi čeda su bizantinske hagio- 1 chronografie. Osvrnemo 
li se na preostale umotvorine: hramovi u Studenici, Žiči, Ravanici, 
Kruševcu, Manasiji i Smederovu, kano 1 studeničke slike na liepu, 
svjedoci su bizantinske architekture 1 slikarije u Srbiji, naprotiv 
hramovi u Rabu, Zadru, Trogiru, Šibeniku i Zagrebu, kano 1 ostale 
umotvorine njihove, prislanjaju se na romansku i gotičku, na za- 
padnu umjetnost. Tako bi se dao taj dualistički smjer kod Hrvata 
i Srba razvesti kroz sve grane njihova javna života, da ni je taj 
čin u našoj poviesti dovoljno poznat ovomu odličnomu sboru. 
Istina je: poplava je turska obustavila južno-istočnu Evropu u 
njezinom osebnom razvoju, dočim je zapadna silnim korakom na- 
pried stupala, te za driemanja svoje starije družice usvojila si žezlo 
u duševnom svietu. Taj duboki san zahvati iztočnu polovicu na- 
šega naroda, koj si sam sliku svojega stanja za to doba duševne 
nesvjestice nacrta u priči o svojem prvom junaku, Kraljeviću Marku. 
Diel za dielom ove iztočne polovice osviešćuje se a osviešćujući se 
nalazi, da svjetska prosvjeta udara sada drugim putem. Uslied du- 
ševne nesvjestice, u kojoj je iztočni diel naroda četiri vieka proveo, 
on se dualizam u svojih posljedicah do duše oslabio; ali ostalo mu 
obilježje u znatnih razmjerih duševnoga života kod obiju pola. 
U nas, visoko štovana gospodo! imade dakle nauka osim obćeni- 
toga zadatka, kojega se malo prije bar niječno dodirnuh, još drugi, 
poseban, naprama dualističkomu razvoju našega naroda, kojega ne- 
smije prezrieti, ako ga i nije sama stvorila. A kako da se nauka, 
