248 “ SVEČANA SJEDNICA, 
duševno i književno jedinstvo Hrvata i Srba, a i drugih južnih 
Slovena, ako je moguće, jest »kategoričan imperativ« za njihov 
obstanak kano narodne 1 prosvjetne osebine, navlastito pogledom 
na velike prosviećene narode, koji jih okružuju. Danas je moć 
prosvjeti tolika, da raztvara narodne osebine, ako ove nenmiedu je 
usvojiti. Onu misao, gospodo! koju je kist našega umjetnika na 
ovoj velikoj slici, kod koje danas se sakupiste, toli živahno predstavio, 
neka naša jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti svojim 
trudom i na dalje izvadja na polju nauke, u korist ne samo naše 
narodnje nego 1 sveobće prosvjete. 
11 
IZVJEŠTAJ 
PRIVR. TAJNIKA JOSIPA TORBARA. 
Izvještajući o stanju jugoslavenske akademije znanosti i umjet- 
nosti ocrtati mi je najprije njezin umni plod, kojim se je trsila 
tečajem ove godine narodnu knjigu obogatiti i domaće znanstveno 
polje obraditi. 
Vjerna svojemu zadatku, što si ga akademija od prvoga početka 
odmjeri, nastavi 1 ove godine svoju radnju u dvojakom pravcu : 
objelodani naime u svojem organu »Hadu« više znanstvenih raz- 
prava, a povrh toga izdade nekoliko ovećih samostalnih diela, ko- 
jimi je poviest i razvoj jezika našega naroda razsvietliti uznastojala. 
Počimajući: s prvim dielom njezine radnje, čast mi je iztaknuti, 
u koliko su pojedini razredi svaki u svojoj struci svojimi radnjami 
putem njezina organa »Rada« naše obćinstvo upoznati radili s raz- 
vojem 1 tečajem svojih struka. 
U filologičko-historičkom razredu. Pravi član Fran 
Kurelac nastavljajući svoj trud oko čistoće i sloga u našem jeziku 
oglasi ove godine 4 razprave: a) »o glagolu objicere, kako 
nam ga u našem jeziku izreći; b) mulj govora ne- 
spretna i nepodobna; 6) koje su u nas rčči za vu- 
hvenike i vuhvenice itd., te napokon d) brojanica ili 
drugih deset glagolskih zrnac, drugo kolčnce«, kao 
nastavak svojih u prijašnjih knjiga »Rada« započetih filologičkih 
iztraživanja. U ovih razpravah uze pisac čistiti naš jezik, — da se 
