IZVJEŠTAJ TAJNIKOV, 249 
njegovimi riečmi poslužim — »od mulja našenena na njegove obale», 
pokazujući priznanom mu vještinom, kako jedne rieči ne dolikuju 
duhu našega jezika tudjim odielom; druge znamenovanjem; ove 
porieklom, a one načinom, kako su sastavljene. Sve što gosp. aka- 
demik u ovih razpravah navede, podkriepi iz čiste riznice naših 
proslavljenih starih pisaca vadjenimi primjeri i dokazi. 
Pravi član dr. Gjuro Daničić nastavljajući svoja jezikoslovna 
iztraživanja razpravio je o nominativu jednine mužkih imena na e 
i na e, zatim o historiji komparativa u hrvatskom ili srpskom je- 
ziku. U prvoj razpravi pokuša naš učeni član protumačiti, što u 
slavenskoj filologiji dosad nije protumačeno, odkuda naime ovim 
riečim u nominativu singulara &6 i e. U drugoj razpravi dokazuje 
akademik, da se glavne osebine našega današnjega komparativa 
javljaju još XIII—XIV. vieka. 
Pravi član Matija Mesić, nastavljajući svoja već prije za- 
početa te iz prijašnjih knjiga »Rada« našemu obćinstvu djelomice po- 
znata iztraživanja na polju naše domaće povjesti, upozna nas u ob- 
širnoj razpravi s veleznamenitom ali jednom od najnesretnijih doba 
naše prošlosti, onom naime od bana Berislavića (od god. 1523) do 
užasne muhačke katastrofe (29 kol. 1526). Popuniv dosadanji u mno- 
gom pogledu manjkavi materijal iz novih dosad ne tiskanih spo- 
menika razvi pred nami sliku one žalostne dobe toli jasno i vjerno, 
da kao u zrcalu motrimo one goleme napore i silne žrtve, kojimi 
velikani onoga vremena Karlović i Frankopani u zalud rade, da 
otmu naš narod turskoj poplavi, jer mu Ugarska materijalno izne- 
mogla, a povrh toga pohlepnimi za gospodstvom strankami raztr- 
gana ne samo ne mogla proti turskim navalam pomoći pružiti, već 
ga sobom povukla u bezdan nesreće, što se našoj domovini, Ugar- 
skoj, a djelomice 1 cieloj srednjoj Evropi na muhačkom polju razklopi 
Pravi član i priedsjednik akademije dr. Franjo Rački uze 
u svojih razpravah »Borba južnih Slovena za državnu 
neodvisnost« odkrivati koprenu, kojom je poviest južnoga Sla- 
venstva u XI vieku zastrta. U prvoj razpravi, koja je već štam- 
pana, označiv medje, kojimi su tri jugoslavenske države, bugarska, 
srbska i hrvatska ono doba zaokružene bile, stade običnom mu hi- 
storičkom vjernosti crtati najprije borbu najiztočnije grane jugosla- 
venskoga trodržavlja, države na ime bugarske, s iztočno-rimskim 
carstvom. Dovedši nas putem dosad još malo poznatih, ali još ma- 
nje u organičku cielost pribranih izvora, do na vrhunac slave i 
