250 SVEČANA SJEDNICA. 
moći, kamo je car_ Stjepan Samuel koncem 10 stoljeća (996) bu- 
garsku državu uzvisio bio, silazimo žalostnim srdcem opet s ovoga 
slavom obasjana vrhunca u nizinu, gdje je ova, tek procvala grana 
južnoga slavenstva, nakon kratke slave, a s njom i Raša, Bosna 1 
gornji dio Dalmacije sve do medja hrvatske države početkom XI 
stoljeća spala pod jaram istočno-rimskoga carstva. — Isti akademik 
upozna naš sviet u osmrtnici sa slavnim českim arkeologom Janom 
Erazmom Vocelom, dop. članom jugoslavenske akademije znanosti i 
umjetnosti. Razprava je ova tim važnija, što su u njoj uz rezul- 
tate, kojimi slavni arkeolog razsvietli predkršćansku na starinah 
osnovanu  poviest česku a djelomice i obće slovinsku, nacrtana 
načela, koja će svakomu starinaru, iztražujućemu na temelju pred- 
kršćanskih starina osnovanu slavensku poviest, ravnalom služiti moći. 
Pravi član Sime Ljubić kušao je protumačiti veleznameniti 
nadpis od g. 888 na kamenu našastu u Dalmaciji u Muću iz dobe 
hrvatskoga kneza Branimira, kojega se ime na ovom spomeniku 
jasno čita. On nadalje nacrta život slavnoga Hrvoje, velikoga 
vojvode bosanskoga i spletskoga kneza, koj je početkom XV vieka 
znatno uplivao u sudbinu ne samo Bosne nego 1 naše trojednice. 
Pravi član dr. P. Matković baveći se zemljopisnim iztraži- 
vanjem balkanskoga poluotoka, priobći ove godine znamenitu raz- 
pravu »o bosanskih stupnjevinah«, u kojoj razjasni oro- i potamo- 
gratske odnošaje ove susjedne nam, ali u nauci još slabo poznate 
zemlje. — Izvještajući isti akademik drugom razpravom o medju- 
narodnom mjeseca kolovoza m. g. u Petrogradu držanom statistič- 
kom kongresu, kojemu i on članom bijaše, upozna nas ne samo s 
poslovanjem ovoga učenoga sbora, nego i s načeli, što ih ondje 
usvojiše prvaci statistike, koja će bez dvojbe udariti novi smjer ne 
samo samoj ovoj nauci, nego i osnivajućim se na njoj državnim 
uredbam. Pošto nijedna valjano uredjena zemlja nesmije odbiti po- 
moći, što je statistika upravi i narodnomu gospodarstvu pruža, za- 
služuje ova razprave pozornost toli visoke zemaljske vlade koli 1 
pojedinih društva, kojim je zadatak promicati narodno gospodarstvo. 
U filosofičko-pravoslovnom razredu razjasni pravi 
član dr. B. Petranović u razpravi: »o pravu nasljedstva kod 
Srba« u historiji pravoznanstva velevažno pitanje o nasljedstvenom 
pravu. Uzporedjujući pravne u ovom pitanju nazore našega s onimi 
drugih kulturnih naroda, osvrnu se akademik ponajprije na dotične 
