252 SVEČANA SJEDNICA. 
matematičke analize na plinove, i dokazav, kako se prostor i tlak 
plinova mienja prema promjeni toplote, iztaknu velike koristi, koje 
se tim dobivaju kod kaloričnih danas toliko rabljenih strojeva. 
I ove godine poslužilo se više nečlanova organom jugoslavenske 
akademije znanosti i umjetnosti, da pomognu uzraditi domaće polje 
znanosti, to u historičkom, to matematičko-prirodoslovnom području. 
Ivan Kukuljević u razpravi o rimskoj Panoniji označi 
ovoj pokrajini granice i razdjeljenje, gore i brda, jezera i rieke, 
gradove 1 mjesta, stanovnike, plemena, puteve i ceste; opisa život 
i običaje, obrt 1 umjetnost, trgovinu, pjeneze, vjeru i bogoštovlje, 
te pokuša napokon da topografiju rimske Panonije s današnjom 
razjasni. 
Prof. Sekulić baveći se marljivo tumačenjem optičkih pojava 
napisa veoma znamenitu razpravu: istraživanje sunčane 
duge. Optički pojavi sunčane duge poimence Frauenhoferove linije 
su već od prije poznate učenu svietu, ali je razprava prof. Seku- 
lića pozornost strukovnjaka na se povukla, što je sobom iznašastom 
spravom odkrio i dokazao, što se dosad nije znalo, da iza poznate 
Frauenhoferove H-linije na ljubičastom polju ima u sunčanoj dugi 
ultraljubičastih sunčanih zraka. — U drugoj razpravi »fizika 
atoma i moleula« pokuša isti pisac opisati narav molekula, te 
razlaže i matematičkom analizom podkriepljuje, kako svi vanjski 
pojavi atoma polaze od dvojakoga gibanja: vrćenja naime i na- 
prednoga (pomičnoga) gibanja. 
Mio Brašnić napisa razpravu: »župe u hrvatskoj dr- 
Žžavi za narodne dinastije,« gdje navodi one, što no se spo- 
minju u spomenicih njemu pristupnih, te razlaže ovom zgodom i 
ustrojstvo župa do početka XII. vieka. 
Dr. Gjuro Pilar napisa od svojega geognostičkoga iztraži- 
vanja: trećegorje i podloga mu u glinskom Pokuplju. Ba- 
veči se god. 1871. tri mjeseca geognostičkim iztraživanjem u prvoj 
banskoj pukovniji uze protraživati prostranu pokupsku kotlinu iz 
one dobe, kada zadnji krat bijaše morskim zatonom. Navadjajući 
u razpravi geognostičke sastojine iz eocenske, mezocenske i plio- 
censke dobe uzporedjuje pokupsku sa sinkroničnimi kotlinami beč- 
kom, sa švicarskom helvetianom, zatim sa miocenskimi naslagami 
kod Turina i u Touraini u Francezkoj, te navadja razlike, kojimi 
se pokupska od ovih luči, 
