BI J. ŠLOSSER 
(nježnošću) obradjivahu od predjah jim  zabaštinjeno gradivo. — 
U tom se povedoše strogo za starimi Brunfels, Bock, Fuchs i m. 
dr., kojih biljarstva pokazuju čudnovatu smjesu valjanih sobstvenih 
iztraživanjah i ostavljenih jim predsudah; premda su biline u samoj 
chaotičkoj smjesi po izvanjskoj i slučajnoj, a često samo i prividnoj 
sličnosti poredjivali. Manjkalo je načelo valjana razlučivanja, te zato 
niti se nije ni čuditi, kada se n. pr. pod obćenitim imenom ,Djete- 
lina“. (Trifolium) svakovrstnih trolistnatih bilinah zajedno nadje, 
koje, osim toga, što im je lišće trojno, inače malo zajedničkoga 
imadu, kad što n. pr. Cecelj (Oxalis), Trolistina (Menyanthes) itd. 
Prvi, koji je kušao nješto potanju, dakako još medjusobnimi od- 
nošaji veoma različitu poredbu izvesti, bio je Caspar Bauhin 
(1560—1624). Njegovi redovi jesu sliedeći: 1. Trave (Gramina); 
— 2. Lukonoše (Alliaceae); — 3. Povrće, a medju njim: Kr- 
stašice (Cruciferae) i vrsti Štavalja i t.d. — 4. Suevietke ( Compo- 
sitae) i Štitonoše (Umbelliferae); — 5. Otrovnice, medju njimi : 
Pomoćnice (Solaneae), Makovnice, (Papaveraceae), Kozlac (Arum), 
Kukuriek (Helleborus); 6. i 7. Liepocvietke, kao n. p. Naprstak (Di- 
gitalis), Krika (Anagallis); Ljubica (Viola); Pljuskavica (Hypericum) ; 
Usnjače (Labiatae) i t. d.; — 8. Zavijuše — Slakovice (Convolvu- 
laceae), Lubenjače (Cucurbitaceae), Jabučnjače (Aristolochieae), kao 
što Tetivika (Smilax), Pavitina (Ulematis) i t. d.; — 9. Sočivnice 
(Leguminosae); — 10. Vlasnjače (Plantae capillares), kao n. pr. Pa- 
pratice (Filices), Mahovi (Musci); Gljivnice (Fungi), Resine (Algae); 
— 11. i 12. grmlje i drveće. 
Ovo i još mnoga druga slična razdieljenja nemogu se smatrati 
pravimi bilinskimi sustavi, koji zahtievaju, da načelo razdiobe bude 
jednako i da se temelji na znacih, koji su na bilinah vidivi i zbilja 
s njih uzeti. Pomisao pako, da se bez dosljedne poredbe veliko bi- 
linsko carstvo niti pregledati, niti korišću obradjivati može, jest ta, 
koju Linnć ,dobom pravoviernih biljarah“ označuje. 
Od Caesalpina pa do danas izumiše najslavniji biljari svoga vre- 
mena silu takovih sustavah. Ti osnovatelji zadobiše medju vještaci 
te struke bud slabo, bud podpuno priznanje, a njihovo usavršivanje 
stupalo je jednakim korakom sa znanošću. Ove sustave možemo 
najsgodnije u ova tri glavna diela dieliti; i to: 1. na umietni, II. 
naravni, a III. naravno-filosofični sustav. 
Umietnim sustavom nazivamo onaj sustav, kod ko- 
jega jednu ili njekoliko pojedinih potrebitih čestih 
biline izaberemo za podlogu razdiobe, teneprekidnim 
