BILINSKI SUSTAVI. 2 
pogledom na nje, sve biline u višje ili nižje razdiele 
slažemo i dielimo. 
Naravnim pako smatramo onakav sustav, koj je sa- 
stavljen upotrebljivanjem svih mogućih značajevah 
to vanjskih, to nutarnjih bilinskih ustrojah, sa više 
ili manje vrstnim razredjivanjem. 
Po tom valja, da naravni sustav sve biline jednim i nerazriešivim 
vezom veže, i postupice da se od jednostavna k sastavljenu, od 
manjega k većemu ili obratno, ali vazda u neprikidnom redu, kreće. 
Medju ovima dvima vrstima sustavah imade i prelazah, najme 
sustavah, koji nisu strogo umietni, već koji govore o bitnoj 
sličnosti i jednakosti, a tim gledaju na više ustrojah koji k 
ukupnosti mnogo doprinose. 
Najzad pako naravno-filosofični (proumljivi) sustav 
zove se onaj, koj kod razdiobe neuzimlje samo u obzir 
zorne biljege, već koji takodjer sadržaje njeku ozna- 
čenu osnovu, njeko razmatranje bilinah, kojeseimade 
po prirodnih pojavih tvoriti i odlučiti. 
I. Umietni sustavi. 
Kada se je stalo biljarstvo u osobitu znanost razvijati, tada se je 
već ujedno kušalo biline sustavno dieliti; jerbo čim se je broj poznatih 
bilinah točnim i pomnim iztraživanjem i povećimi putovanji i po oda- 
ljenijih stranah svieta umnažao, tim se je većma osiećala potreba, 
da biline valja u njeki red sloziti, da se tim lakše uzmognu tra- 
žiti 1 naci. 
Prvi je bio Conrad Gesner (1516—196D), koji je izumio umietni 
bilinski sustav i koji je uztvrdio, da najsigurnije razlučenje valja 
tražiti u cvietu i plodu. Spomena je vriedno i to, da mu je sretno 
za rukom pošlo, mnoge vrsti bilinah, koje u velikoj smjesi medju 
sobom nebijahu niti prispodabljane niti poredane, po obćih stano- 
vitih znacih u obuzetnije rodove složiti; nu to se sve ipak sbilo 
izkustvom i na temelju vanjskih razmatranjah i opažanjah. 
Kao prvi umni biljar i u njekom pogledu kao pravi umni su- 
stavoslovac obće je priznan Toskanac Caesalpin (1919—1602), bu- 
dući da je on za razdiobu bilinah stalna i po njegovu mnenju ne 
promjenljiva načela ustanovio. . On je dielio biljevske ustroje na 
glavne i uzgredne, te je k prvim brojio korien i sieme, a k dru- 
gim cviet i oblik ploda u obće. — Po dugotrajnosti koriena dielio 
*k 
