BILINSKI SUSTAVI. 5 
Ostalih 9 redovah sadržaje opet razdiobu drveća i grmlja. — 
Vidi Joannis Rayi methodus plantarum nova synoptica in tabulis 
exhibita. Lond. 1682, emendata et aucta Lond. 1703. 
Ray je bio prvi, koji je točno označio razliku jedno- i dvosup- 
nicah (Mono- et Dicotyledon.), u čem mu je put pokazalo Malpi- 
ghijem poduzeto i, u koliko se dalo, točno izvedeno razudbeno pro- 
traživanje. 
Za njim se povedoše njegovi nasljednici  biljari  Boerhave, 
Haller i Wachendorf, osobito pako Magnol, koji je biljevne su- 
stave onakove uredjivao, koji su već bili osrednjom stvarju medju 
umietnimi i naravnimi; dapače većinom su naravni bili, a osobito 
onaj sustav, kojega je Magnol sam izumio. 
Godine 1690 i 1695 izadje u Lajdenu novi biljevni sustav P. 
Herrmanna (1640—1695), po kojem razdieli bilinstvo po sastavbi 
ploda, sjemena, cvietakah i po obćenitom vidu, na 25 redovah. 
U isto vrieme iznese na vidjelo Camelli svoj sustav, koji po ka- 
kvoći klopacah ploda 7 redovah uredi, u kojih je sve dotada po- 
znate biline navadjao, te tada ujedno postavio posebne hrpe, koje 
su prilično točno omedjene bile. 
Znatno je viče za bilinsko sustavoslovje radio i doprineo Quiri- 
nus Bachmann, obće Rivinus nazvan (1602—1722), koji je prvašnja 
načela znatno povećao i preinačio, a to osobito u svojih u Lipskom 
u 3 izdanjih izašlih dielih pod naslovom: ,Aug. Rivini Introductio 
generalis in rem herbariam.“ Lipsiae 1690, 1696, 1720. 
Najveća njegova zasluga jest ta, što je dotad poprimljeno razdie- 
lenje na drveće i trave dokinuo, i što je osim toga k biljegam 
ploda i siemena, što je uključivo služilo za razredbu, takodjer i bi- 
ljege cvieta pridodao, te na temelju toga po pravilnosti i nepravil- 
nosti i po broju laticah, a ne manje i po tom, da li je vienčić jedno- 
ili višelatičan, ustanovio 18 redovah, koje je on onda po plodu na 
razrede dielio. 
Najveća pako hvala u tom ide Josipa Pittona, nazvana po rod- 
nom mu miestu ,'Tournefort“ (1656—1708), koji je najzaslužniji 
od predšastnikah Linnć-ovih i kojemu ova znanost imade zahvaliti 
svoj veliki napredak. 
On uredi takodjer jedan sustav, po kojem ipak — žalibože — 
bilinstvo dieli na drveće i trave, ova dva glavna diela opet naprama 
tomu, da li bilina imade vienčić ili ne; zatim po obliku i po broju 
laticah t. j. da li je vienčić jedno- ili višelatičan, u 22 reda, koje 
redove dieli kod javnoevietakah (Phanerogamae) po tom, dali je 
