BILINSKI SUSTAVI. 9 
česti 1 njihove medjusobne odnošaje. Na to on sam sastavi jedan 
sustav, po kojem cielo bilinstvo na 15 redovah dieli. Nu ali se i 
taj može, kao i svi dosadanji, veoma malo naravnim nazivati, prem 
da se je kod te razdiobe osvrtao doduše na većinu ustrojah, ali 
ipak ne na sve valjano. Nepazeć na to, ipak se tim barem u nje- 
čem unapredjivala izradba umietnoga sustava. 
Haller je prvi odiel svoga sustava raztvorio na prama tomu, da li 
imade pračnikah ili ne, te se je po tom cielo bilinstvo raztvorilo 
u 2 odiela, najme u tajnocvietke i javnocvietke. On se je u drugom 
glavnom odielu (Phanerogamah) obazirao na broj prašnikah pogle- 
dom na vienčić i ocvieće, onda na njihovu daljinu, na broj sup- 
nicah, na utaknuće vienčića ili oevieća naprama plodnici. Pododiele 
osnovao je on na veoma raznih odnočajih uevasti (inflorescentia), 
ploda i siemena i kušao po ovom tim načinom dobivenom umietnom 
obrazcu bilinske hrpe tako poredati, da svaka medju dvima srod- 
nima bude. Nu ta smjesa umietnoga i naravnoga načina nebijaše 
nikada u biljarstvu upotriebljena, a baš ni uvažena. 
Veliki protivnik Linnćov Lorenc -Heister usudio se je čak odricati mu 
i zaslugu, da on nije samostalno i izvorno svoj sustav izumio a baš 
niti izradio, držeći ga kradiknjigom Burkhardtovim. 
Isti je pokušao izvesti svoj vlastiti plodni sustav, kojemu uzeo 
za podlogu Rivinov i Herrmannov sustav; ali mu je bio samo u 
toliko zanimiv i vriedan, u koliko je imao njekoliko istinitih stava- 
kah, te tim se mogao jako malo radovati obilnu prihvatu. Vidi: 
Lor. Heister: Syst. plantarum ex fructificatione et regulae de no- 
minibus plantarum a Linneanis longe diversae. Helmst. 1748. — 
Veoma čudnovat, te podpuno nevaljan i loš biljevni sustav jedno- 
stavnu umietnu razredbu izdade SŠauvages prof. u Montpellieru ; i 
to je uredio po položaju i obliku lista; ali na svu sreću bilo mu 
je što i Heisteru s' njegovim sustavom. Vidi: Francois Boissier 
Sauvages: methodus foliorum seu plantae florae Monspel. juxta f0- 
liorum ordinen. Hag. 1751. 8. 
Nakon njekoliko godinah pokuša David Meese po primjeru Ma- 
gnola, Raya i Boerhava stvoriti razdiobu redsvah po supkah. 
— D. Meese: Plantarum rudimenta, seu methodus dueta ex 
differentia seminum cotyledonum 1763. 4. Isto tako je kušao 
Jakov Wernischek po cevietu, i drug mu Gleditseh — (J. Gottlieb 
Gleditsch. Syst. plantarum a staminum situ. Berol. 1764.) — a 
nemanje i Moench po prašnicih sustav stvoriti, od kojih se je 
