10 J. ŠLOSSER 
onaj Gleditschev u toliko dopao, što ga je Borkhausen preinačio i 
popravio. 1 
Za dokaz, da i najumniji muževi u praktičnoj satvorbi vele 
pomno razsudjenih i valjanih načelah nisu vazda najsretniji, želim 
pod konac nabrajanja najvrstnijih umjetnih  bilinskih razredabah 
navesti i Gaertnerov karpologični (uzplodni) sustav, da se vidi, da 
isti od najvažnijih bilinskih ustrojah, najvećim oprezom umjetno 
sastavljeni sustav nezadovoljava zahtjevom, koji se punim pravom 
od svakoga prirodopisnoga “sustava traziti mogu, pače i moraju. 
Gaertner je dielio u svom sustavu javnocvietke (Phanerogamae) 
po supkah u 4 reda; najme na: bezsupnice (Acotyledoneae); — 
jednosupnice (Monocotyledoneae); — dvosupnice (Dicotyledoneane) i 
na mnogosupnice (Polyeotyledonene). 
Prvi red sastojao je iz ovih redovah: Porožnica (Chara), Teglica 
(Ruppia), Žabokrečina (Zannichellia), Voga (Zostera) i Kijak (Za- 
mia), i njim sličnih povodnih bilinah. 
Jednosupnice razpadahu se po položaju ploda napram cvietu u 
2 reda, od kojih je prvi sačinjavao s gornjim plodom, po tom da li 
je bilo bielanca ili ne, opet dva podreda. —  Dvosupnice su se 
dielile takodjer u redove s dolnjim i s gornjim plodom. 
Prvi red se je razpadao po položaju klice u 4 podreda; a dvo- 
supnice drugoga reda t.j. s gornjim plodom sačinjavahu po položaju 
klice 4 višje hrpe, onda po tom, da li je bielanca ili ne, 12 nižjih 
hrpah. — U redu mnogosupnicah (Polycotyled.) bijahu rodovi bor 
ili jela (Pinus), Čepres (Cupressus), Grbica (Lepidium), pleme Ko- 
rienjače (Rhizophorae) itd., što je veoma čaro i raznoliko izgledalo. 
Jerbo razmatrajuć točno taj u istinu velikom i uvaženja vriednom 
dosljednošću sastavljeni sustav, sa čudom opazit će strukovnjak, da 
su veoma srodne, jednomu te istomu plemenu pripadajuće biline, 
po svem sustavu razbačene, a naprotiv tomu, da su one hrpe i 
rodovi, koji su manje medjusobno srodni, dapače nimalo srodni, 
liepo jedni uz druge poredani, u opće opaziti će ovo nepregledno 
komadanje, napram kojemu se iz šarenih krpah sastavljena odora 
lakrdijaševa ukazuje kao njeko skladno cielo. Nu sasvim tim mora 
ipak svaki nepristrani strukovnjak priznati, da je ovaj način sam 
po sebi, nesudeći ga s praktičnosti njegove i nedosljednosti, sasvim 

f Conrad. Moench. Methodus plantas hort. botan. et agri Marburgiensis a 
staminum situ describdi. Menarb, 1794. 
