12 J. ŠLOSSER 
Tako je rekao i pisao Linnć, ali se ipak bojao takav sustav 
stvoriti, pa i ista nanj odnoseća se pravila potražiti. On je doduše 
poznavao množinu naravnih plemenah, ali mu se, kako napominje 
Giesecke, nije mililo gledati, kada bi jih tko stao označivati. U 
svojoj ,Philosophia botanica“ navadja Linnć 68 naravnih biljevnih 
plemenah, koja se većinom temelje na njihovoj vanjskoj podobi 1 
na obćem srodstvu, pače je god. 1764—1711 i predavao o narav- 
nom biljevnom sustavu, u kojim je samo do 60 naravnih plemenah 
naveo i razjasnio. 
Najzagonetnijom zagonetkom u duhu toga punim pravom  naj- 
slavnijega muža izmedju svih razredjujućih prirodoslovacah jest ta, 
što on, akoprem nabrojiv mnoge tisuće naravnih bilinskih rodovah, 
nije htio tražiti nikakovih naravnih hrpah, koje su veće vriednosti 
nego li vrsti irodovi, dočim je nje u životinjskom carstvu zbilja na- 
brojio i označivao. 
Ta njegova diela, vazda tajnimi držana, izdao je tekar poslie 
njegove smrti Adrian pl. Royen u Lajdenu. On je glavne razdiele 
dielio po supnicah, nu u ovom sustavu, koji je imao biti naravan, 
bilo je po manje razdielah a i istih plemenah, koja su bila po 
umietnom sustavu označena, a kadkada i veoma nedostatno ome- 
djena, pa upravo ta nedostatnost i površnost bila je povodom, što 
su kašnji sustavo-prirodoslovci u obće začeli dvojiti, da li je taj 
posao u istinu Linnćov bio. 
Ljudevit se je Gerard, kao stari starac, bavio veoma marljivo 
naukom o naravnom srodstvu bilinah, premda mu ipak nije bilo su- 
djeno, da u tom pravcu svomu trudno stečenu izkustvu, sastavbom 
naravnoga bilinskoga sustava veliku važnost i cienu pribavi.  Na- 
protiv uredio je Sceopoli sustav naravni, koj nije bio svestrano 
uredjen i bez prigovora, te je u njem po njekoj čudnovatoj i u 
istinu zazornoj domisli, svakomu ne vazda sretno sastavljenu ple- 
menu ime kojega slavnoga biljara nadjenuo. + 
U ostalom valja ove sve dosad navedene sustave, koji bi morali 
biti naravni, samo pripravom za pravi naravni sustav smatrati, te 
bi valjalo ponajprije stalna načela ustanoviti, po kojih bi se imao 
naravni bilinski sustav načiniti; pa bi prema tomu najglavnim na- 
čelom bilo to, da se pri razredbi bilinah po naravnom sustavu oni 
rodovi koji bi u najvažnijih svojih ustrojih veliko sudarenje po- 
kazivali, u jedno pleme uvrsti. Ovo se sudaranje može na njeki 
mali ili veći broj biljevnih ustrojah odnositi. Tada je nastalo pi- 
+ I. Scopoli. Fundamenta botanica praelectionibus publicis accommodata 1783. 
