BILINSKI SUSTAVI. 15 
nastajućega načina i po svojih novih razredbah uredio. On je bio 
takodjer te misli, dapače podpunoga uvierenja i osviedočenja, da se 
biline moraju po svih njihovih sastavnih česticah prispodabljati, 
ako se želi doći do naravna redanja; ali opet nije ni tajio, da se 
nebi svim ustrojem mogla ista vriednoća odmjeriti. Bez da bi ikada 
o tom išta izjavio, zabavljao se je Bernard Jussieu neprestance oko 
usavršenja svoje metode, saobći svoju misao o tom iskreno i gor- 
ljivo jedino svojim  slušaocem, što je najbolje i najkoristonosnije 
njegov veleumni učenik i nećak Antun Lovrienac Jussieu upotrie- 
biti znao; jerbo upravo njemu imamo zahvaliti ne samo odkriće 
sustava njegova ujaka, nego takodjer podpuno izradjenje pomenu- 
toga sustava po osnovi utemeljiteljevoj. 
Jussieu, ujak i nećak, drzali su se kod sastavljanja svoga  bi- 
ljevnoga sustava toga načela: , Najvažnija je čest biline sieme; ono 
je prvi uviet mlade biljke, ono je zadnja i najvišja svrha njena, 
jerbo je vazplodjivanje njezino najveće naravno odredjenje: s toga 
valja po siemenu i unutra zatvorenoj klici glavnu razdiobu  stva- 
rati.“ Po trostrukom broju njezinih čestih i po vrsti klicanja razli- 
kuju se 5 prva i najviša reda rastlinskoga carstva najme: Bezsup- 
nice (Acotyledoneae), Jednosupnice (Monocotyledoneae) i Dvosup- 
nice (Dicotyledoneae). 
Poslie siemena najglavniji su spolni ustroji, oni su potrebni, da 
njihovim zajedničkim dielovanjem sieme postaje. Položaj muzkoga 
ustroja naprama ženskomu jest trovrstan : podplodan, obplodan 
li naplodan (hypo- peri- i epigyn.). Kod podplodne uvrstbe (Inser- 
tion) jesu prašnici pod plodnicom uglavljeni, a kod _naplodne nad 
plodnicom t. j. na pestiću utaknuti. Kod obplodne uvrstbe nalaze 
se prašnici na onom dielu, koji pestić ubuhvaća, pa s toga navadno 
na čaški. Prašnici, koji su vienčiću ili ocvieću utaknuti, smatraju se 
kao da bi bili na onu čest nasadjeni, koja cviet nosi. S toga raz- 
likujemo uvrstbu neposrednu, ako su niti od prašnikah neposredno 
usadjene ili pod plodnicom ili nad plodnicom, i uvrstbu posrednu, 
ako najme cviet, na kojem su prašnici nasadjeni, na onom istom 
miestu stoji. Vienčić, koji nosi prašnike, jest mal da ne vazda su- 
latičan a isto taka jeste ocvieće, kojemu su pra“nici utaknuti, ponaj- 
više sulapo. 
Neposredna uvrstba ili je absolutna ili jednostavna: kod abso- 
lutne neposredne manjka vazda eviet, kod jednostavne neposredne 
može kadkada manjkati; ali većinom ne, i tada je vazda vienčić vi- 
šelatičan odnosno ocvieće višelapo. 5 toga valja, da se ove oznake 
