BILINSKI SUSTAVI. 11 
drugim, a red (Klasse) je sustavni skup razredah, spojenih iz- 
medju sebe te iznad vrsti trećim stupnjem prirodoslovne naličnosti. 
Po takovih načelih izumljeni naravo-biljevni sustav imade sve bi- 
line zajedničkim i nerazriešivim vezom jediniti, i postupice od jedno- 
stavna k sastavljenu, od najmanjega k najvećemu u neprekidnom, 
i niti bud kakvu nedostatnost dopuštajućem redu se kretati; što se 
u Jussieu-jevu, premda vele umno izradjenu i dosljedno izvedenu 
sustavu, vazda dogodilo nije, pa niti se dogoditi moglo, jer vriednost 
biljevnih značajah nemože se nikada sama po sebi absolutno, već 
mora se u obće samo relativno valjanom smatrati.  Jussieu bio bi 
dakle morao napomenuti, što je poslie i učinio, da se i prvotni zna- 
čaji kadkada odkloniti mogu i da se njihova valjanost i prava 
vriednost zajedničkim djelovanjem drugotnih (secundarnih) znakovah 
opet povratiti može. 
Da se je htjelo gornje redove izključivo samo po pojedinih prvotnih 
značajevih stvarati, to bi se bio za cielo nenadano umietni sustav 
stvorio, u kojem bi se morali često najsličniji rodovi i hrpe nena- 
ravno razdvojiti, ili bi se morali proti postavljenu načelu uzporedce 
poredati. 
K6 što je znano i gore već rečeno, sastavi Jussieu svoja 3 naj- 
glavnija reda po broju supnicah, dakle po prvotnom i tobože radi 
toga beziznimnom znaku. Ali izkustvo uči, da tomu tako nije, što 
je i Jussieu sastavljajuć svoj sustav dobro uviditi mogao, jer bi 
inače njegovi redovi i njegova plemena sasvim drugačije izpala 
bila, najme bi se morale po pravu medju ostalimi sliedeća po nji- 
hovu cielom vidu t. j. po njihovoj naravo-slovnoj sličnosti, k jedno- 
ili dvosupnicam pripadajuća biljevna plemena medju bezsupnice 
uvrstiti, kao n. pr. Kaćunovice (Orchideae), Ozornice (Cytineae), 
Volovodke (Orobancheae), Staponoše (Stylideae), Predenčanice (Cu- 
scuteae), Vrtljanice (Monotropeae), Kruščice (Pyrolaceae), Mješin- 
čine (Lentibulariae) i mnoge druge, što se tada ipak nije dogodilo. 
Naprotiv tomu bi se imali po gori nabrojenih prvotnih znacih 
njekoji po njihovoj naravi k jednosupnicam  pripadajuči rodovi k 
dvosupnicam pribrojiti; kao n. pr. Zob (Avena), Sparga (Aspara- 
gus), više vrstih pšenice (Triticum) i t. d.; i obratno imalo bi se 
više dvosupnicah k jednosupnicam brojiti; kao n. pr. više vrstih 
Mladje (Corydalis) i to sve one, kojim je korien gomoljast, njekoje 
Topane (Bunium), Klobučić (Uyelamen) i mnoge druge. 
5 druge strane nadje se medju dvosupnicami i takovih, kojih 
sieme kod klicanja više nego dvie supnice razvija. N. pr. više Ue- 
R. J. A. XXV. 2 
