18 J. ŠLOSSER 
šernjakah (Coniferae), kao što: Bor (Pinus), Jela (Abies), Čeprez 
(Cupressus); njekoji rodovi Krstašicah (Cruciferae), kao n. pr. Gr- 
bica (Lepidium), Krparka (Sehizopetalum); napokon njeke vrsti 
Voščike (Ceratophyllum) i Prošava ili. Oštrike (Oxytropis) Sre- 
brenjačah (Proteaceae) i Porečnicah (Boragineae) i još mnoge 
druge biline, za koje Gaertner i još mnogi drugi sustavoslovci 
red mnogosupnicah stvoriše. 
Ove i mnoge druge iznimke morao Jussieu sastavljajuć svoj su- 
stav hotomice prezirati, ako nije htio protunaravne razstave pod- 
uzeti, jer se ni pomisliti neda, da bi se takovi slučajevi sveobće pri- 
znatomu bistroumu izmakli. 
Isto tako pogriešio Jussieu time, što odveć veliku važnost stavio 
na uvrstbu prašnikah napram pestiću prigodom osnivanja svoga su- 
stava, dočim je on, uvršćujući jih medju prvotne znakove, njihovu 
obću i bitnu valjanost priznao i dočim je ipak obće poznato, da se 
ove, osnivajuće se na odnošajih sraslosti pojedinih dielovah evieta, 
neimaju tekar u njihovu podpunu pojavu, nego u svestranu raz- 
vitku razmatrati, ako se neće zalutati u sustavnu poredanju. Cini se, 
da je Jussieu u brzo ovu pogriešku uvidio, jer nije prigodom sa- 
stavljanja prvobitnih bilinskih biljegah uvrstbu vazda i posvuda 
valjano uvaživao, pače se čini, da taj sustavoslovac uvrstbu prašni- 
kah prama pestiću više puta uprav hotomice zanemario, iz razloga, 
da nedodje u taj neugodan položaj, da bi morao odviš srodna ple- 
mena razciepkavati. 
Nu sasvim tim nadvisuje J ussieu-ov sustav nadaleko sve ostale 
tako zvane naravne sustave, te postavi temelj svim onim, koji su 
za ujim sledili, pošto su njegova načela podredjenosti bilinskih 
značajah svikolici nadošavši sustavoslovci kao pravilom smatrali. 
Prvi, koji je Jussieu-ov biljevni sustav pokušao preraditi, bio je 
Achilles Richard, koji je bio osviedočen, da je vrlo mučno obplodnu 
uvrstbu od naplodne razlikovati, budući jedna u drugu malo po 
malo prelazi, pa gdje no se medja, tako rekuć, veoma često niti 
ustanoviti neda. 
Ovomu zlu mišljaše taj sustavoslovac tim doskočiti, da je, spojiv 
obplodje i naplodje, oboje sdružio pod imenom ,Symphysogynia“ 
u jedan red, te je time D razredah manje dobio nego što ih je 
Jussieu postavio; nu to se u ostalom jedva kao izpravak smatrati 
može. Važnije je njegovo sdruženje Češernjačah (Coniferae) sa 
Bujadovci (Cyeadeae) u jedan red pod imenom Sukorienjačah (Sy- 
norrhizeae). 
