BILINSKI SUSTAVI. 19 
Budući se je malo po malo uvidjalo, da se gornji redovi nemogu 
stvoriti po odnošajih klice, pošto odatle mnoge nedosljednosti po- 
tiču, jerbo bi se morale mnoge iznimke praviti izbjegavajući po 
mogućnosti te nedosljednosti, čime bi postavljeno načelo glavnih 
oznakah sasma svoju valjanost izgubilo: stoga jim se je bilo po- 
brinuti za stalniji temelj razdiobe, te ovaj mišljaše August De Can- 
dolle (1718—1841), time postići, što nije glavne oznake vadio iz 
ploda i plodilah, već iz hranilah, koja cielu bilinu sagragjuju i uz- 
državaju. 
Na taj način bijaše De Candolle prvi, koji je uvažio nutarnji 
sustav bilnmah po anatomičnih i physiologičnih načelih, kad je svoj 
sustav sastavljao. Ta načela su i stariji sustavoslovci uvaženja vried- 
nimi smatrali, bez da su ih upotrebili, te ovaj postupak sačuva 
svoju valjanost do najnovijega vremena. 
Time, što je De Candolle_ ustroj hra nilah za glavni temelj raz- 
diobe odabrao, pribavi time ujedno važnost načelu, da vanjski lik 
i usavršivanje živućega bića sastavom prvobitnih ustrojah uvietnim 
postaje. 
Na temelju toga načela razdieli De Candolle cielo bilinstvo u dvie 
velike hrpe, najme u staničarke (FPlantae cellulares), i u ciev- 
njače (Plantae vasculares). Staničarke sastoje se samo iz stani- 
čevine bez cievčicah, stoga je često ova  staničevina nepodpuna, 
kao što se to ponajviše kod gljivah, ličajevah i resinah nalazi. 
Staničarke razdieli De Candolle_ u bezlisne i bezspolne, kamo 
Gljive, Lišajevi i Resine spadaju, i u listnate, i u one, očevidnimi 
spolovnimi ustroji providjene, najme u Mahove i Jetrenjače.  Važ- 
nije staničarke, koje pored podpune staničevine još pojedine druge 
u svežčiće spojene cievčice imadu, dielio je De Candolle nadalje po 
načinu rastenja, držeći se Destfontainove teorije, da, dočim jedan 
dio biline umnažanjem svojih svežčićnih cievčicah u stablici iz vana 
u nutar raste, to usuprot tomu raste drugi dio umnažanjem svež- 
čičnih cievčicah iz nutra van. Prve nazva De Candolle Iznutra- 
rastuće (Endogenae), a druge, koje Jussieu-evim  dvosupnicam 
odgovaraju, izvana-rastuće (Exogenae). 
Iznutra-rastuće (Endogenae) razdieli De Candolle u tajnocvietke i 
Javnocvietke. K prvim spadaju: Presličnice ( Equisetaceae). Crvotočine 
(Lyeopodiaceae), Raznorodke (Marsiliaceae) i Papratnjače (Filices), k 
drugim Jussieu-ove jednosupnice i Bujadovice (Cycadeae). Iznutra-ra- 
stuće (Exogenae), jednake J ussieu-evom dvosupnicam, diele se u 4 reda 
ito: n Ložoevietnjače ( Thalamifloreae), Caškocvietke (Calycifloreae), 
*& 
