a2 J. ŠLOSSER 
Najveću si zaslugu steče Agardh time, što je pri sastavljanju 
svoga sustava naravna plemena po njihovoj bližnjoj srodnosti u 33 
podhrpe sakupio, koje je zatim 9 većim redovom priklopio. 
Poslije Agardha pojavi se god. 1818 Li. v. Vest sa svojim bilje- 
vnim sustavom, u kojem je javnocvietke po nazočnosti ili pomanj- 
kanju ocvjetnika (čaške, vienčića) lučio, zatim ih po namieštaju 
prašnikah, po broju, po pravilnosti ili nepravilnosti čestih ocvieća i 
po plodu u 9 podredah razporedao, u sa su plemena stranom 
veoma nenaravno ponamieštena. 
Godine 1822. izide Dumortier_s osobitom razredbom na svjetlo, 
koja se ipak jedva biljnim sustavom nazvati smije. Gornja 3 reda 
bijahu sastavljena po oplodjujućih, dakle mužkih ustrojih. Prvi od 
ovih 3 redovah, koji sadržaje cievnjače, razdielio je Dumortier po 
unutarnjem anatomičnom sustavu u 2 podreda, koja je nadalje po 
odnošaju ocvietnika lučio u 6 četah. — Druga dva reda sadrža- 
vahu bezcievnjače, te dieliše ih po tom, da li imadu ili neimadu ze- 
lena lišća i po oplodu, u 5 redovah, tako da u cielom imadjaše 11 
redovah, koji bijahu nadalje po ucvasti, po cvietu i po plodu u 30 
razredah razporedani, u koje bijahu napokon plemena uvrštena. 
Ilija Fries, posluži se u svojem god. 1829. obielodanjenu biljev- 
nu sustavu, razdiobom supnicah. U tom bijaše sličan Jussieu-u, 
te je nastojao u svojem daljnjem razdieljenju odjelah, kao što je to 
De Candolle činio, da na sastav vegetat. ustrojah nebude manje pazio, 
nego li na plodonosne ustroje. 
Na taj način razdieli Fries bezcievnjače u istolike oplodnjače 
(Homonemeae) i u raznolike oplodnjače (Heteronemeae). Daljnja 
razdioba bivala po Friesu vazda po rašljastoj (gabelartig) razgra- 
njenosti, i to po dvo- i četrbroju, tako da se je cielo bilinstvo na- 
lik na Imelu (Viscum Imela) u sve tanje granje razdvajalo, pa te 
zadnje grane poredane u okrug predstavljaše vrsti. Fries bijaše 
toga mnjenja, da se srodstvo bilinskih plemenah nedade u ravnu 
pravcu predstaviti, kao što Jussieu i drugi učiniše, pa niti u mre- 
žastu poredjivanju — kao kod Batscha — već da to mogu pred- 
staviti samo zatvorene kružnice (Kreise). 
U Fries-ovu sustavu nalazi se prvo nagovieštanje naravno- 
philosofične škole; nu žaliti je samo to, što je svoj sustav samo 
za bezcievnjače izveo. | 
Griesebach zadržao u svojem sustavu na načinu diobe supnicah 
Friesovu razdiobu na istolike i raznolike oplodnjače (Homo- i He- 
teronemeae), nu ne poprimi daljne razstave. Isti razdieli javno eva- 
