BILINSKI SUSTAVI. 25 
Dalnja je razdioba obavljena, da li se nalazi ili ne siemenovnik 
(Keimsack) u zrelu siemenu, po tomu u sakritoklicavke (Chlamydo- 
blasta) i goloklicavke (Gymnoblasta), od kojih prvi podred 9 ple- 
menah sadržava, koja se u cieloj svojoj ustrojbi, u sredini medju 
Jedno- i Dvosupnicami stojeća, sad k jednim sad k drugim nagiblju. 
Goloklicavke sadržavaju preostale dvosupnice (Dicotyledoneae), koje 
se na Jednohaljinice (Monochlamydeae), Sulatičnice (Gamopetalae) 
i Mnogolatičnice (Choristopetalae) razpadaju. 
U tih 8 pododjelah uvrstio je Bartling svojih 258 plemenah, koja 
je u 60 razredah spojio. 
U Bartlingovoj razredbi može se samo uzpostavljenje dvijuh 
glavnih četah, najme s pokritom i golom klicom, kao izvornim sma- 
trati, naprotiv su mu pako 3 pododjela dvosupnicah posve umietno 
za rukom pošla, koja bijahu na svu sreću većinom tako slabo uva- 
žena, kao da ih nebi ni bilo. 
God. 1838 obielodani Dragutin Julij Perleb svoj biljevni sustav, 
koji takodjer iz De Candolle-ova pa i Bartlingova potekao, samo 
što je još jedan podred nastao diobom Čaškocvietakah u Sulatičnice 
i Mnogolatičnice, i što su redovi sami drugačije opisani i da su 
razredi bili umetnuti. 
Već De Candolle je kao pravilo postavio: ,Namieštaj i me- 
djusobni odnošaj bilinah neima se u vanjskom liku, 
već u dubljini nutarnjih ustrojah tražiti“; ali ga posve 
podpuno neizvede. Isto je tako August Friedrich Schweiger (1820) 
na to uputio: ,Da neima sam cviet i plod, niti sama 
razudba, već prispodobljanje svih vanjskih i nutar- 
njih tvorbah i obavakah ovih dielovah, koli manja 
plemena, toli i glavne hrpe obilježiti“. On i zbilja obie- 
lodani svoju osnovu za novu sustavnu razdiobu bilinstva u 3 hrpe, 
koje nisu po odnošajih Supnicah, Stanicah i Cievčicah i t. d., po- 
sebice, već po svih ovih odnošajih ukupno uredjene. Nu ova osnova 
nije odgovarala zahtjevom, budući su u jednom te istom prvom 
redu bile, n. pr. Podvodnice (Najadeae), Boričice (Hyppurideae), 
Porožnice (Characeae) i t. d., sa Gljivami (Fungi), Resami (Algae) 
i Mahovi (Musci), spojene, dočim pako Papratnjače (Filices) medju 
Jednosupnice (Moncotyl.) uvrštene bijahu. 
Uzprkos tomu neosta taj pokus neuspješan, jer odkako je Sehwei- 
ger tu ideju objavio, postade promatranje anatomične sastave i unu- 
trnjih stvarajučih životnih pojavah temeljem, na kojem se sgrada 
kašnjih sustavah sagradi, te pomočju ovih pojavah iznašao se je 
