26 J. ŠLOSSER 
put naravno filosofičnih poredanjah, kojega je napokon Drag. Hen- 
rik Schultz u svojem god. 1832 u Berlinu na sviet izdanom bi- 
ljevnom naravnom sustavu posve dogradio. Schulz je mislio, ,da 
se svaka različitost oblika na nutarnju sastavbu 
oslanjaida se s njome promienjuje, usavršuje i po- 
stupice po njekom stalnom smieru napreduje i naza- 
duje.“ On si je bilinstvo tako predstavljao, kao da je iz neraz- 
vijena oblika poteklo, s kojim takodjer sasvim razvijene biline u 
neprekinutih pravcih spojene biti moraju; a naravni sustav da imade 
cielu mnogovrstnost ovoga na daleko razgranjena stabla u svojih 
pojedinih dielovih predočiti. Ove u tom napredku i usavršivanju raz- 
ličitim načinom. 
Kod ovoga razvijanja ustrojah po stanovitih smierih izradjene 
nalike i srodstva razdieli Schulz u: 
1. ,»Postupno srodne pod uvietom jednake visine raz- 
vojnoga napredka raznih ustroja h.“ 
2. ,»Redomice srodne preobraženjem istih glavnih 
likovah za vrieme razvijanja.“ 
3. »Anačajno (typno) srodne, kao u svestranu slič- 
nost zajedno spadajućih članovah jednoga plemena 
ili roda, dočim redomice srodne u širjem smislu ple- 
mena u redove i razrede uzporedce redaju.“ 
Po ovih temeljnih načelih razlikuje Schultz dva glavna lika, prvi 
proizveden spajanjem  istovrstnih prvotnih ustrojah, a drugi spaja- 
njem raznovrstnih prvobitnih ustrojah, te onda razdieli cielo bi- 
linstvo u dva glavna odjela, najme u srodne i nesrodne (Homor- 
gana et Heterorgana). 
Odjel srodnih je označen izvršivanjem svih i naj- 
različitijih vegetativnih postupakah istimi ustroji 
koji dakle ujedno najraznovrstnije obavke izvršuju, 
staničevina je često istolična i često zastupa pojedina 
stanica cielu bilinu. 
U odjelu srodnih jesu uvrštene osim Linnćovih tajnocvietakah ili 
Jussieu-ovih Bezsupnicah, najmanje razvite Jednosupnice, zajedno 
sa Voščinami (Ceratophylleae) i Vragulići (Trapaceae), a osobito 
bezcievne vodenice, te cjeli taj odjel razpada se u 4 reda. 
Odjel nesrodnih osniva se na razvitku trostrukoga 
sustava prvobitnih ustrojah, koji obavke života, kao 
što sličbu, probavu, mezgotok i razstavu samo u svo- 
Joj zajednici, ane svaka sama za se odieljena, izpu- 
