BILINSKI SUSTAVI. 29 
reni i prisiljeni na mnenje, ,da Martijev sustav povratak k 
umietnoj metodi čini.“ 
Martius razdieli cielo bilinstvo u prvobitno i uzgredno rašće; k 
ovomu posliednjemu spadaju samo gljive, koje u D redah, 11 četah 
i 26 plemenah porazdieli. 
Prvi odio razdieli Martius nadalje u 4 pododjela, od kojih prvi 
tako zvane bezevietnjače (osim gljivah) sadržaje, koje se opet po 
raštju u tako zvane na okolo ničuće (Pantachobrya), kao što su_Re- 
sine i Lišaji, i u iz brka ničuće (Acrobrya, Pramlazje ili Brko- 
klicarke), kao što Mahovi (Musci), Parožnice (Characeae) i Pa- 
pratnjače (Filices) razpadaju. Drugi pododjel sadržaje po Martiusu 
kosovlaknjače ili jednosupnice (Loxines s. Monocotyledoneae), a treći 
biline šupljih stanicah (Tympanohotes), najme Bujadovice (Cyca- 
deae) i Češernjače (Coniferae); četvrti napokon sadržaje tako zvane 
ravnovlaknjače ili dvosupnice (Orthoines s. Bicotyledoneae). 
Dalnju razdiobu učini po naravi ploda, dakle ponajprije po broju 
prostih ili sraslih uzplodjah, napokon po ukupnom obliku i sra- 
štjenju ocvietnika, po pucanju uzplodja itd.; rjedje pako po obliku 
cvjeta. — Tako postupajuć smjesti Martius u taj odio sve ukupne 
onamo spadajuće biline u 11 podredah i 110 četah (Kohortah) u 
koje svojih 320 plemenah uvrsti. Iz cieloga nacrta vidi se, da 
Martiusov sustav osim nadievanja njekojih izvornih imenah, ništa 
osobitog nova nepodaje i da velikom dosljednošću izvedena po 
odnošaju ploda dioba mnogo od svoje naravnosti gubi i tim se samo 
odveć umjetnomu poredanja približuje, te da je mnogo srodna raz- 
dvojeno, a mnogo opet raznorodna sdruženo, i da se time plod- 
nomu sustavu Caesalpinovu, Rayevu, Morisonovu, Boerhave-ovu i 
Gaertnerovu veoma približuje. — 
U nizu naravnih biljevnih sustavah izašao je na svietlo g. 1536. 
po Stjepanu Endlicheru u družtvu sa Franjom Ungerom sastavljen, 
a osobito od prvoga umnoga naravoslovca točno izradjen biljevni 
sustav, T koji od svih strukovnjakah sveobće odobravanje stekao. — 
Taj sustav osniva se točno na anatomičnih iztraživanjih odnošaja 
rastenja. 
Cielo bilinstvo dieli se u tom sustavu u dva glavna odjela, najme 
en 81, 
I) u stelnjače (Thallophyta), kod kojih neimade niti koriena, niti 
lišća, t. j. gdje je bilina to sve ukupno, i koja se na sve strane 

+ Stephanus Endlicher. Genera plantarum secundum ordines naturales dispo- 
sita. Vindobonae 13536. 
